134 
TÉGLÁS GÁBOR. 
A MAMŰT NYOMAI HUNYA[(MEGYÉBEN. 
Míg az erdélyi medenczét átszelő folyók és mellékvizeik mentén a 
diluviális partszegélyzetben felette gyakran akadtak és akadunk a mamút 
(Elephas primigenius, Blujienbach ) vázrészleteire, úgy hogy a kolozsvári 
egyetem ásvány-földtani intézetében, a nagyszebeni Bruckenthal-muzeum- 
ban, sőt újabb és kisebb gyűjteményekben is: pl. a sepsi-szt.-györgyi 
székely nemzeti múzeumban feles számmal szemlélhetjük azokat, addig 
Hunyadmegye területén, tehát a medeneze délnyugati sarkán, a különben 
nagykiterjedósü negyedkori képződmények feltűnő szegényeknek mutat¬ 
koznak ilynemű leletekben. 
Tizenhárom évi itt működésem alatt nem egy irányban nyílt alkal¬ 
mam úgy a Sztrigy alsó völgyét mint a hátszegi medenczét s a Maros 
terét bejárni; de helyszíni puhatolódzásaim s az irodalmi források szorgos 
átböngészése nem vezettek idáig négy lelőhelynél többre, melyekhez egy 
ötödik e sorok Írása közben s lakóhelyem, Déva, tőszomszédságában 
merült fel. E lelőhelyek közül a Maros-völgyből Benczcnczet * képviseli a 
nagyszebeni természettudományi egyesület múzeumában látható állkapocs¬ 
töredék. Másodikul említhetem innen a Déva-Piski között Sárfalva hatá¬ 
rában Vajda-Hunyadnak futó pálya elágazási pontját, hol kavicsfejtés 
közben jutottak a munkások 1884 őszén egy kisebb zápfoghoz. Ezekkel a 
Maros-völgyet ki is merítettük, holott megyém határán túl mindjárt 
Alvincznél s a vele összeforrt Sibisan helységnél a vasút építésekor több 
mamút-agyar darabot találtak s még fentebb úgy a Marosvölgy, mint a 
többi szomszédos folyó s ezek közt kiválóan a Székáspatak, két Küküllő 
és a szintén kettős Szamos melleke minduntalan napfényre hozzák a 
negyedkor e hatalmas emlősének maradványait. 
Miután azonban a jelzett szűk területhez kívánok ez alkalommal 
jelentésemben szorítkozni: nézzünk át a hátszegi medenczébe, melynek a 
Pojana Ruszka felé eső legnyugatibb öbölnyúlványai egyike, Valye Bencl 
ajándekozá meg Buda Adám reai birtokost a múlt évben a mamútnak egy 
lábközépcsontjával. Távol a déli határhegység közé bevájódott Oláh-Zsil- 
völgy szolgáltatá Vulkán-ról** a kolozsvári múzeumnak a negyedik leletet 
egy zápfog alakjában, melynek méretei: oldalmagasság 25 c j m , oldalszéles- 
* Erdély ősemlős maradványai és az ősemberre vonatkozó leletei dr. Koch 
Antal, Az érd. muzeumegylet Évkönyvei. Ujfolyam. V. sz. 1876. 
** Erdély ősemlősei stb. dr. Koch Antal. 
