A MAMÚT HUNYADMEGYÉBEN. 
135 
ség 2G’5 c j m , a rágólap hosszátmérője 20’5 c j m , szélességi átmé¬ 
rője 9 c j m . 
Mindezen lelőhelyeknél gazdagabb volt a strigy-szt.-györgyi, melynek 
jelentékeny részét Buda Adám tagtársunk buzgalma menté meg a tudo¬ 
mány részére. A kunyadmegyei lelőhelyeknek ilyetén ritkasága bizonyára 
fokozza a szakemberek előtt e különben is úgy mennyiségileg, mint a 
megmaradt anyag minőségénél fogva kiváló érdekű lelet jelentőségét; 
épen azért legyen szabad a múlt tavaszszal a helyszínére tett kirándu¬ 
lásom alapján annak bővebb leírására vállalkoznom, megemlítve : hogy e 
leletről Csató János tagtársunk, Alső-Fehérmegye alispánja, tett először 
a kolozsvári muzeumegylet részére aSztrigy mentének és mellékvölgyeinek 
természetrajzi leírása czím alatt írt pályakoszorús müvében jelentést. * 
A melegforrásairól, római régiségeiről, újabban pedig vasműtelepéről 
ismeretessé vált Kalán nevű helységgel szemben a Sztrigy jobb partján 
messzire kitetszőleg fenmaradt ama diluviális fokterű, melynek haránt¬ 
árkai egyikeből: a « Pareu Ilii Kulcséra- bői (Kulcsár árka) az ott őgyelgő 
pásztorgyerekek 1870-ben sajátságos, előttük ismeretlen állatcsontokat 
láttak elétünni. Szerencsére alig egy órányira lakott ide Buda Adám atyja: 
Elek, s egyik fivére: Károly, kiknél családi jellemvonásként szintén jelent¬ 
kezik a természet szeretete s a gyűjtés és búvárkodás nemes vágya. Ily úton 
Buda Adám távolabb fekvő otthonába: Beára is hamar eljutott az érdekes 
fölfedezés hire s avatott kezek fogtak az ásás munkájához, még mielőtt 
durva kedvtelésből, vagy oktalan kíváncsiságból a tudománynak akkora 
kárára szolgáló rombolás bekövetkezett volna. 
A helyszínén megfordúlva, Sztrigy-Szt.-György és Sztrigy-Szacsal 
faluk érintkezése vonalán a Sztrigytől alig 20 méter távolságban mutatták 
meg nekem a Kulcsár-árok halpartján mutatkozó lelőhelyet, hol, a hal¬ 
lottak után ítélve, épen a Sztrigy-folyó dél-éjszaki irányában temette el a 
diluviális vízár egy teljes mamiit vázát. Az agyarak annak idején felfelé 
görbülve bukkantak a magas partszegélyből elé, vagyis hanyatfekve isza- 
polódott el a fejváz ; de a hurczoltatás alig lehetett tartós, mert a végtagi 
csontok és a törzs részletei is ott hevertek. 
A 8 méter magasságban feltáruló partszakadék humuszrétege alatt 
mogyorónyi-nagyságtól egész czipónyiig váltakozó hömpölyökkel vegyült 
lősz következik. A görgeteg-rétegek a mélységben megszűnnek, úgy hogy 
a harmadkori kékes palára lősz fekszik tisztán. A kavicsrétegek némelyike 
graphitos bevonattal tűnik ki. A szarmátemelet kékes palája alatt sárgás 
márgapadok sorakoznak s a Sztrigy medre eddig mosta be magát. 
A diluviális képződmény közepe táján l.s m. mélységben temetődött 
* Erdélyi mnzemegylet Évkönyvei VI. évf. 1871 —1873. II. füzet 1873. 11. lap 
Csató János A sztrigymente stb. 
