148 
IRODALOM. 
hegységben is oly gyűrődést talál, melynek mozgása a Dunamedencze felé van 
irányozva. 
Úgy hiszem, hogy a nagyhírű geológusnak e szellemes felfogása részünkről, 
a kik most e vidékek részletes átkutatásával el vagyunk foglalva, kiváló figyelmet 
érdemel. Legyen szabad még azon pontokra felhívnom a figyelmet, melyek néze¬ 
tem szerint ebben a kérdésben még határozottabb kimutatást követelnek. A hegy¬ 
ség nyugati részében, tehát főleg a bánsági hegyekben és a Pojana Ruszkában ki 
lesz mutatandó, hol és miképen találkoznak össze azok a redők, melyek a Duná¬ 
tól, illetve Szerbiából E felé legyezőmódra szétterülnek, azokkal, melyek a kelet¬ 
nyugati fővonulattól fokozatosan ENy irányban elszakadnak. Mert láttuk, hogy az 
utóbbi elágazás már az Oltnál kezdődik, azután pedig a Retyezáttömzs körül több¬ 
szörösen ismétlődik. Ez által és a hozzájáruló eruptivvonalak által a nevezett hegy¬ 
részeknek szerkezete felette bonyolódottá válik és csak a leggondosabb részletes 
felvételek által sikerülhet e kérdésre világosságot deríteni. 
Az erdélyi havasok középső részében, egész Törcsvár vidékéig a szerkezeti 
viszonyok elég egyszerűek, de itt, a palahegység keleti végén ismét részletesebben 
ki kellene mutatni, hogy az alapkőzet gyűrődése csakugyan EEK felé kanyarodván, 
a pozsonyi hegyekben leli-e folytatását? A hegység orographiaifolytatásában pedig 
felette fontos a rétegszerkezet alapos kimutatása, mert csak ezáltal leszünk képesek 
e nevezetes kanyarodás valódi lényegét felfogni és földtani értelemben eldönteni 
azt a kérdést, hogy az Erdélyi Havasok csakugyan tagjai-e a nagy Kárpátrendszer¬ 
nek vagy pedig egy külön gyűrődési folyamat által keletkeztek, melynek hullám¬ 
rendszere a Kárpátokéval csak találkozik, de nem azonos. 
Inkey Béla. 
Észrevételek* Dr. Roth Samu « Az Eperjes-tokaji hegiyláncz északi részének 
trachytjai » czimű dolgozatára. Megjelent a «Földtani Közlöny» 1884-ik 
évi 9—11. füzetében. 488—518. lap. 
Valóban fel nem foghatom mi czél lebeghetett dr. Roth úr szemei előtt akkor, 
midőn e dolgozatát ismert alakjában közrebocsátotta? Igaz, hogy petrographiai ta- 
* A tudományos értekezések tartalmáért és alakjáért minden tudományos 
folyóiratban legelső sorban maga szerző felelős. Ebben a tekintetben mi sem lehe¬ 
tünk kivételek; legkivált akkor, ha ismert szakférfiak neve biztosítja az értekezés 
tudományos értékét. Más eljárást csak kezdőkkel és kevésbbé avatokakkal szemben 
szoktunk követni, de akkor is előleges megbeszélések utján. A szerkesztőnek soha 
sem szabad azt a vádat magára vonni, hogy valakinek a tudományos eredményeit 
és sikereit megcsorbítja, valamely ívj és jó gondolatát csírájában elfojtja, — hanemha 
oly esettel áll szemben, midőn valaki a kellő szaképzettség hiányában merő képte¬ 
lenségekkel áll elő. — De az ily eljárásnak természetes következménye azután, hogy 
a folyóiratnak, az ügy érdekében, a kritika elől sem szabad a terét elzárnia; sőt 
éjien kívánnia kell az eszmék súrlódását, tisztulását. — Dr. Primics György tagtár¬ 
sunk a jelen esetben Dr. Roth Samu tagtársunk értekezésére tesz megjegyzéseket, 
de úgy véljük nagyon is szigorúan Ítél. Mind a két tagtársunk oly érdemes munkása 
a kőzet-földtani irodalomnak, hogy az ügy elintézését egészen reájuk kell hagynunk, 
s meg vagyunk róla győződve, bőgj' a higgadt tudományos eszmecsere színvonalát 
egyikök sem fogja szem elől téveszteni. Ebben az esetben pedig a kölcsönös felvilá- 
