IRODALOM. 
151 
augit-trachvtokhoz sorozni, mert hiszen arra való az általa is fölvett amphibol-augit- 
trachytok tvpusa. 
Ez a körülmény egyébiránt annyival is fontosabb, mert a geológiai tudomány 
jelen állásánál majdnem teljesen bebizonyított tény, hogy a plagioklas-tracliytoknál 
is a különböző ásvány associatióinak különböző eruptiók felelnek meg. A szerző, úgy 
látszik, ezekkel nem sokat törődött, ő trachytjait egyszerűen azon ásványról nevezi 
el, a mely hamarább szemébe tűnt. 
Dr. Roth Samu úr dolgozatában sok kifogásolni valót találunk és ha mindenre 
megtenném észrevételemet, nagyon hosszúra nyúlna bírálatom s így meg kell elé¬ 
gednem a következő szemelvényekkel : 
Dr. Roth S. úr a bevezetésben a szokásos dolgokon kívül azt is megmondja, 
hogy a geotektonikai viszonyokat a helyszínén, a mokroskopiaiakat a gyűjtött kő¬ 
zetpéldányokon tanulmányozta és a mikroskopiai vizsgálatokat a vékony csiszola¬ 
tokon eszközölte, — mintha bizony mindezeket másképpen is lehetne. 
Mindjárt a leírás kezdetén [4-89. 1. (I 1 )] a szerző beszél egy réteges szerkezetit 
amphibol-trachytról, a melyben augit és állítólag kétféle amphibol is előfordúl, a 
leírás vége felé pedig szóról-szóra ezt mondja : «Augit a rendelkezésemre álló és 
a kőzet mállott voltánál fogva csak kis csiszolatban nincsen.» Miután a szerző nagy 
csiszolatról nem tesz említést,teljesen érthetetlen,hogy mi miatt nemvolt az augit a kis 
csiszolatban ? Egyébiránt ez a ha csakugyan olyan,mint a milyennek a szerző leírja, na¬ 
gyon érdekes és nagyon fontos. Eddigelé a geológiai tudományban trachyt rétegekről 
nem volt szó. Most már a dr. Roth Samu úr felfedezése nyomán nem lehet beszélni az 
eddigi — az egész világon használatban lévő — két fő kőzetcsoportról t. i. a réteges 
és a tömeges kőzetekről, mert hiszen már a trachyt is, mint a tömeges kőzetek fő- 
typusa — a rétegesek közé tartozik. Csakhogy én bátor vagyok kételkedni a) a 
trachyt rétegességben, b) a kétféle amphibolban. A mit Roth úr trachyt rétegeknek 
néz, az valószínű, hogy nem egyéb, mint a trachyt táblás elválása, a mi az ily kőze¬ 
teknél elég gyakori jelenség. -— Az amphibolra vonatkozólag pedig megjegyezhetem, 
hogy azért, hogy az egyik amphibol egyén átlátszó, a másik pedig át nem látszó, még 
nem következik, hogy kétféle, mert e körülmény az amphibol megtartási állapotától 
és az egyének vastagságától is függhet. Kétféle amphibolról csak a kellően orientált 
amphibol-metszetek extinctiói szögeinek pontos meghatározása stb. után,— de nem 
a látszat után lehet beszélni. 
A második kőzet, amphibol-augit-traclivt [489. 1. (l la )], szintén rétegeket 
alkot (?). A 490. lapon (l. 2 ) egy mállott amphibol-trachytról beszél, melyet az 
Ostra-skala és Starz közötti domb kiálló szírijéről ütött le; ebben állítólag 
szintén kétféle amphibol fordúl elő. Erre az a megjegyzésem, hogy valamely kőzet¬ 
ről még nem lehet mondani, hogy mállott, csak azért, mivel a talajból kiálló sziklá¬ 
ról leütött darab mállott, mert az a szikla belsejében még a legüdébb lehet. Ily ér¬ 
telemben a kőzet mállott vagy üde voltáról beszélni fölösleges; más az, midőn egy 
mállott s egy üde trachyt egymáshoz való viszonyáról van szó. 
Ugyanazon lapon (l 8 ) oly amphibol-trachyt íratott le, a melybon szerző szerint 
az augit számra nézve felülmúlja az amphibólt. Tovább szó vanporphiros és mikro¬ 
kristályos amphibolról, — alább meg azt mondja, hogy a szabad szemmel látható 
quartz valószínűleg kihullott a csiszolásnál. A földpátnak Boricky módszere sze¬ 
rinti meghatározásnál a többek közt hatszöges átmetszetekről is tesz említést. Végűi 
