IRODALOM. 
153 
Valamely ásvány bomlási terménye nem tekinthető az illető ásvány zárványa 
gyanánt. 
Egynemű tracliyt nem képzelhető 
Dr. Roth Samu úr, daczára annak, hogy a kőzetekben kiválott földpátokat 
kétféle módon is határozgatta, mégis több trachytnál a földpát sehogy sincs meg¬ 
határozva ; nem tudjuk orthoklassal vagy plagioklassal van-e dolgunk, — hanem 
e helyett látjuk nagyon is relatív és lényegtelen tulajdonságainak a szőrszálhasoga- 
tásig menő leírását és^ igy többször csak analógia utján következtethetünk, hogy 
nem ortlioklas, hanem plagioklas trachytokról van szó. Nagyon indokolatlan a szerző 
kapkodása, hol a Boricky, hol a SzABó-féle földpátmeghatározási módszer felé s mind¬ 
ezek daczára egyik módszert sem látjuk következetesen keresztülvíve ; némely 
helyen mind a kettőt alkalmazta, más helyen egyet sem. Már ha éppen megakarta 
határozni a plagioklasok fajainak tagjait, maradt volna meg a SzABÓ-féle meghatá¬ 
rozás módszere mellett, mert csak az vezethet ily esetekben — a midőn a földpátok 
sokszor mikroskopos kicsinységűek — biztos eredményre. A földpátok ily hézagos 
közelebbi meghatározásának nincs semmi értelme. 
Egy pár kőzetnél ott látjuk a leírás végén a tömöttség meghatározását is. 
Igazán nem tudom miért ? Ha keresztűlviszi vala a tömöttség meghatározását a 
leírt kőzetek mindegyikénél, úgy talán figyelemre méltó következtetéseket vonhatott 
volna le belőlük, de így azok bátran el is maradhattak volna. 
Ugyanez mondható a chemiai elemzésekről is. A szerző minden chemiai 
elemzés után oda írja, hogy az elemzési eredmény ezt meg amazt bizonyítja. Dehogy 
bizonyít! Szerző a legtöbb helyen maga magát czáfolja meg elemzésével együtt. 
Sokszor oly kőzetről elemzés útján beakarja bizonyítani, hogv amphibol-trachyt, a 
melyre nézve előzetesen makro- és mikroskopiai úton kimutatta, hogy augitot is 
bőven tartalmaz. Az ityen elemzési bizonyítások mit érnek? A petrografiában a 
mikroskopiai vizsgálások jelen állásánál a kőzetek chemiai elemzésének nagyon má¬ 
sodrendű szerepe van, a szorosan vett szakemberek már nem is veszik igénybe, 
mert tudják, hogy az eredmények igen sok esetben nagyon viszonylagosak. A szerző 
maga is opálos trachytról beszél. Általában egy darab kőzetnek elemzéséből az 
egészre következtetni nagyon merész dolog. 
Végűi megjegyzem, hogy a bevezetésben jelzett geotektonikai viszonyokról 
sehol semmi említés sincs téve, — azok ott leledzenek valahol a szerző trachyt-hegy- 
ségének rejtekében. 
Ezek után dr. Roth Samu úr nem veheti rossz néven, ha kimondom, hogy 
dolgozata legfeljebb rendezetlen és kellően át nem bírált laboratóriumi jegyzetek 
értékével bír, de az értekezés magasabb mértékét nem üti meg. Hogy dolgozatát a 
szerző maga is ilyennek tartja, arra mutat a leírt kőzetdarabok után, sokszor hat¬ 
ványnak hatványára emelt számok és ilyen (III. Sch.) rejtvények, melyeknek jelen¬ 
léte dolgozatában a legcsekélyebbel sincs indokolva, mert azok csak a szerző magán 
tájékoztatására szolgálnak. 
Bécs, 1885. február hóban. 
Dr. Primics György. 
