174 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
hez tartoznak, a legfelsőbb rétegek pedig, a föld felületén nyirok- és trachyt-göré- 
lyekből állanak. A neogenkorbeli tufarétegek és agyagos homokkő-rétegek a Mátra- 
hegységet képező trachytra települtek. 
A petróle um jelenléte, erős szaga által, az alsó tufarétegekben, már az első 
kapavágásnál feltűnik és még inkább meggyőződhetünk e tényről, ha a tufát vízbe 
dobjuk, a midőn a víz felületén, csakhamar vékony petróleum réteg mutatkozik 
szép szivárványszineket játszva. A petróleum tartalmú réteg vastagságát 80—100 
méterre lehet becsülni. 
Minden esetre kivánatos, sőt tanácsos, hogy Eecsk vidékén észszerű kísérle¬ 
tek indíttassanak meg. Legczélszerűbb volna legelőször egv akna mélyesztése a tufa 
rétegeken keresztül, kettős czélból: 1-ször meggyőződhetnénk arról, vájjon az akna 
mélyében meggyülemlik-e a petróleum ? 2-szor ha az előbbi eset be nem állana, 
megkísértendő, hogy a nyers tufakőzetből főzés által hány százalék használható 
anyagot lehetne kivonni ? Nagy fontosságú lenne azonban egy mélyebb fúrás, mely 
a tufa-rétegeken áthatolna és így az alatta következő viszonyokat felderítené, mert 
bízvást feltehetjük, hogy a petróleum nagyobb mélységből ered, s a tufákban csak 
másod fekhelyen van. 
Végre jelentette értekező, hogy Sósmezőn, Háromszékmegyében, 151 méter 
mélységben gazdag petroleumforrásra akadtak, a melyből naponta 80—100 méter¬ 
mázsa petróleumot szivattyúznak. 
Dr. Szabó József megjegyzi, hogy a nyugatra eső részben a Mátrában több 
helyütt találhatni petróleum nyomokra, nemcsak a rhyolitlitufában , hanem 
homokkőben, de sőt a parádi cseviczében is. A környék ama savanyúvíz forrásait 
pedig, a melyekben valamivel több petróleum érezhető, a nép rossz cseviczének 
nevezi. Egyebekre nézve csatlakozik Matyasovszky nézetéhez s érdemesnek tartaná, 
ha' a petroleumnyomokra való tekintetből az egész vidék átvizsgáltatnék. 
3. Szontagh Tamás : «Dr. Pantocsek József tavarnoki orvos munkálkodásá¬ 
ról tavaly volt már szerencsém röviden megemlékezni. Pantocsek úrtól újabb kül¬ 
deményeket és tudósítást kapván, ezekről röviden és folytatólagosan a következőket 
vagyok bátor bemutatni és előadni. 
A magyarországi fosszil Thallophyta unicelluláriák 1 -ső alosztályának (Bacil- 
lariaceae vagy Diatomaceie) tanulmányozásában előre haladván, azokról számos 
fotográfiát készített, melyeknek egy részét és az ugyancsak általa készített rnikro- 
skopi készítmények nehány példányát van szerencsém bemutatni. 
Dr. Pantocsek úr az egyetemi ásványtani intézetnek mintegy 60 darab ilyen 
készítményt ajándékozott, főképen azon lelőhelyekről, melyeknek anyaga ezen 
intézet gyűjteményéből került hozzá. A fotográfiák a nagy nagyítás hátrányait 
tekintetbe véve elég tiszták és élesek s a pontos lerajzolásnak nagybecsű alapját 
képezhetik. 
Azon kevés — de mindenesetre tekintetbe veendő és méltányolandó — után, 
mit Neupauer János 1867-ben, Wissinger Károly 1873-ban és Schabschmidt 
Gyula 1882-ben írtak és benmtattak ide vágó tanúlmányaikból, dr. Pantocsek 
hatalmas lendületet fog adni ezen nálunk olyan szép eredményeket Ígérő tudomá¬ 
nyos foglalkozásnak. 
Magyarország eme fosszil, formákban oly nagyon gazdag lényeknek úgylát¬ 
szik páratlanúl gazdag temetőjét képezi. Kivánatos lesz, a mindenféle márgákra 
