A M. K. FÖLDTANI INZETÉT ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
224 
tatkozik a petróleum, melyek legmélyebbikót a gácsországi úgynevezett 
ropianka-rétegekkel hozza párhuzamba, s úgy ezt, valamint a legfelsőbb 
színtájat, mely szerinte már a mediterránba esik, s melyet a 4—5 kilom. 
távolságra eső moldovai Cliersa községben már évek óta tényleg szép siker¬ 
rel müveinek, mondja Sósmezőn is a kutatásra nézve a legfontosabbnak. 
A petroleum-kibugyogások a nevezett osztálygeolog szerint Sósmezőn a mon¬ 
dott két színtájban oly szaporán és gazdagon mutatkoznak, hogy erélyes 
kutatások foganatosítása itt indokoltnak látszott. A kijelölt pontokon lemé- 
lyesztett f úrlyukak, nevezetesen az alsó krétabeli rétegek területén, Matya- 
sovszky megjegyzései szerint csakugyan eredményhez vezetőknek ígérkeznek. 
Matyasovszky e kirándulásáról különben a magyarhoni földtani tár 
sulat 1884 áprilisi szakülésén is adott rövid közleményt. (Földtani Közlöny 
XIV. köt. 290 lap.) 
Dr. Schafarzik FERENCz-czel közösen még a kora tavaszszal szemlélet 
alá vettük Wallenfeld Károly úr megkeresésére ennek a főváros közelében 
lévő szt-mihályi kavicsbányáját, melynek bizonyos anyagát a főváros többek 
közt sétányainak kavicsolására használja. 
A nagyméltóságu földmívelés-, ipar- és kereskedelemügyi m. k. minisz¬ 
térium meghagyása folytán leutazott továbbá dr. Schafarzik Ferencz Szeged 
tájára, megvizsgálandó ott a szatymázi Zsótér-féle birtoknak bizonyos részét, 
a melyre szőlőiskola terveztetik, a phylloxera elleni immunitás szempontjá¬ 
ból nélkülözhetlen mennyiségű quarczhomoktartalomra. 
Még jóval az országos földtani felvételek megkezdése előtt, ugyancsak 
dr. Schafarzik FERENcz-czel, meglátogattuk a Bogdán és Visegrád táján lévő 
kőbányákat, az iskolai kőzetgyüjteményekhez szükségelt némely trachytfaj 
beszerzésén kívül az építő anyagokat magába foglaló gyűjteményünk gyara¬ 
pítását czélozván, mi mellet természetesen nem hagyhattuk figyelmen kívül 
az ismert bogdáni Csódi hegy bányáit, nagyobb számmal hozván onnan 
Chabasitot és Stilbitet nemkülönben e lelőhelyre nézve új ásványként Analci- 
met, mint erről Schafarzik, az Analcim felléptének konstatálója, a Földtani 
Közlöny XrV. köt. 299. 1. rövid tájékozást nyújt. Köszönettel emlékezünk 
meg e helyt Wallenfeld Károly úrról, az ottani kőbányáknak részben tulaj¬ 
donosáról, részben bérlőjéről, a ki kiváló szívességével és vendégszeretetével 
könnyebbité szándékunk keresztülvitelét. 
Személyem a mondott szt-mihályi kavicsbányánál és a Bogdán-Vise- 
grádon megejtett szemlén kívül, Jassniger J. mérnök úr által, a szőny-szaári 
vasúti építészeti vállalkozók nevében, hozzám intézett megkeresésre a szin¬ 
tén felszólított dr. Szabó József tud. egyetemi tanárral a kora tavaszszal 
közelebbről megvizsgáltuk a buda-szőnyi vasúti vonal kiépítése alkalmából 
Szaár mellett létesített vasúti bevágást s az abban mutatkozott csuszám- 
lásokat. 
Az akkor nyert földtani adatokból ez alkalommal annyit kívánok meg- 
