A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
226 
homokköveire, ele biztos ismét az, hogy az alaphegységet a vágány karán - 
tolta kis fensík táján, mint ez a helyszínén uralkodó viszonyokból könnyen 
kimagyarázható, a felsőtriaszi födolomit képezi. 
Érdekesnek tartottam e kirándulásnál szerzett tapasztalatok e részét 
itt megismertetni. 
Szintén a lefolyt év kora tavaszán Budapest fővárosa tekintetes taná¬ 
csának hozzám intézett ama megtisztelő felszólítására, miként egyéni, szak- 
szerűleg indokolt véleményemet nyilvánítanám aziránt, vájjon a káposztás¬ 
megyeri, dunakeszi és fóthi határban elért talajfúrási eredmények a Duna 
halparti végleges vízmű létesítésének elegendő és megnyugtató alapul szol¬ 
gálnak-e, e tüzetes kérdés szempontjából ismét szemlélet tárgyává tettem a 
mondott helységek környékét, s ennek bevégeztével a kellő helyre juttattam 
indokolt nyilatkozatomat. Itt mint talán közérdeklődést keltőt csak azt aka¬ 
rom felemlíteni, miként tájékozást szerezni óhajtván magamnak aziránt, 
voltaképen mily térséget képvisel a nevezett vidéken a szóba eshető beszi- 
várgási terület, e tekintetben azt találtam, hogy ha eltekintek is a Szilas- 
patakétól és déli határul csak a csömöri patak vízválasztóját veszem, mi itt 
kereken mintegy 86 millió □ méter lecsapódási területtel állunk szemben, 
a mi megint, ha számítási alapul veszszük a légbeli lecsapódások amaz évi 
átlagát, melyet dr. Schenzel Guido úr 22 évi megfigyelésekre alapítva Buda¬ 
pestet illetőleg 619 átlagban állapított meg, s mely adatot bátran alkal¬ 
mazhatjuk a szóban forgó területre is, azt eredményezi, miként a fentebb 
említett területünkre évenként lejutó csapadékok ismét kereken 53 millió 
cub. métert képviselnek, s ha ezeknek csak Vs részét veszszük mint beszivár¬ 
gót, a mi tekintve a beszivárgási téridét homokos voltát és laposabb termé¬ 
szetét az e tekintetben szokásos eljárás szerint megengedhető, itt kereken 
mintegy 10 millió cub. méter jutna évenként a föld kérgébe. 
Az intézet tagjai különben egyéb esetekben is adtak szakszerű felvilá¬ 
gosítást és útbaigazítást, s hogy még nehányat említsek, felhozhatom, miként 
megvizsgáltatott Wallenfeld Károly úr folyamodványa alapján dr. Scha- 
farzik Ferencz által a Visegrád melletti Levenczpatak kőbányájának kőzete, 
nemkülönben a szt-mihályi puszta és czinkotai kavicsbányák anyagából be¬ 
küldött minták. 
IÁ. W. Kumis úr «Die Mülile. Organ des Verbandes deutscher Müller» 
czímű folyóirat szerkesztője részéről a magyarországi, nevezetesen édesvízi 
quarcz-malomkövek iránt nyilvánított érdeklődése és az intézethez irányozott 
kérése folytán megbíztam dr. Schafarzik FERENCzet a magyarországi ismer¬ 
tebb malomkő-előjöveteleket s ezek minőségét tárgyaló rövidebb közlemény 
összeállításával, mely azután a nevezett szerkesztőnek, hazánk malomkő- 
iparának érdekében, rendelkezésére bocsáttatott, ki azt fel is használván, a 
mondott folyóirat 21. évfolyamának 19. számában közzétette, s talán ez 
eredményezte, miként a folyó évben a C. J. WEDEKiND-féle malom- és kö- 
