A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
246 
n. FÖLVÉTELI JELENTÉSEK. 
1. JELENTÉS AZ 1884. ÉV NYARÁN A RÉZHEGYSÉG ÉSZAK- 
NYUGOTI VÉGÉN, A NAGY-BÁRÓD FELSŐ-DARNA KÖZTI VIDÉ¬ 
KEN ESZKÖZÖLT FÖLDTANI RÉSZLETES FÖLVÉTELRŐL. 
MaTYASOVSZKY JAKAB-tÓl. 
Az 1848-iki nyárra szóló felvételi terv szerint, számomra azon hegyes- 
dombos vidék geológiai átvizsgálása jelöltetett ki, mely kelet felé az előbbi 
években, szintén általam átkutatott vidékhez folytatásképen csatlakozik, és 
nyűgöt felé, a Sebes-Kőrös völgy jobb partján teiül el egészen Nagy-Váradig, 
a nagy magyar alföld szegélyéig. Kitűzött feladatomat azonban, sajnos, nem 
teljesíthettem úgy mint ezt szándékoztam. Ugyanis szeptember hó közepe 
táján baleset következtében, mely ballábamon intágulást idézett elő, vala¬ 
mint makacs rheumatikus fájdalmak miatt, kénytelen valók a további geoló¬ 
giai felvételt félbeszakítani. 
Mind ezek daczára a felvételve szánt vidéknek legnagyobb és kompli¬ 
káltabb részét átvizsgáltam. A múlt nyáron felvett területem, szabatosabban 
körülírva, a következő községek által van határolva : 
Kelet felől Korniczel, éjszak- és éjszaknyugot felől a Kózbegység víz¬ 
választója, illetőleg a Bihar- és Szilágymegyék közti határa egészen Barom¬ 
iakig, innen nyűgöt és délnyugot felé, Verzár, Almaszeg, Bodonos, Felső- 
Derna, Bogdánszovárhegy, Mező-Telegdig kepezi a határt, délfelől pedig a 
S.-Körös határolja az általam múlt nyáron felvett területet egészen Ivorni- 
czelig. Az itt körülírt vidéken a geológiai viszonyok egészen hasonlókép 
folytatódnak, mint a ltézhegység szomszédos, előbb átvizs ált részein, 
melyekről megelőző évi jelentéseimben szóltam; azért, fölösleges ismétlések 
kikerülése miatt, a már ismert geológiai viszonyokat röviden fogom felemlí¬ 
teni és csak az észlelt újaid) adatokat fogom bővebben tárgyalni. 
Az alapkőzetet itt is a kristályos palakőzetek képezik, melyek a Rézhegy¬ 
séget alkotják. A csillámpala, mely helyenként phyllites, majd chloritos, bő 
gránátkristály tartalommal, változatokat mutat, a domináló kőzet, úgy, hogy 
a földtani térképen is mint ilyen lett kitüntetve. A gneiszt csak két helyen, 
Nagy-Báród és Korniczel környékén tüntettem külön ki a térképen, hol is 
nagyol)!) kiterjedéssel bir, ámbár a csillámpala-összletben több helyütt ész¬ 
leltem a gneisz előfordúlását kisebb elterjedésben, de a csillámpala és a 
gneisz közti átmenet oly ingadozó határok között mutatkozott, hogy a gneisz 
különválása a térképen nem volt keresztül vihető. A Bisztra völgyben, nem 
