MATYASOVSZKY JAKAB FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
247 
messze a feketeerdői gyártól, ott a liol a Bisztra könyökforma fordulatot 
tesz, azaz ott, hol a patak keletnyugati irányát hirtelen éjszak-, Bodonos felé 
változtatja, gránitot észleltem, de az is csak mint telér fordul elő, ep úgy 
mint a kvarczit, mely egyszersmind részben a kvarczot szolgáltatja a fekete 
erdői üveggyárnak. 
Szóban forgó felvételi területemben, geológiai értelemben véve, a legidő¬ 
sebb üledékes képződmények, illetőleg réteges kőzetek a kréta-systema által 
vannak képviselve, mely másodkorbeli rétegek közvetlen a kristályos pala¬ 
kőzetekre rakódtak le. Korniczeltől kezdve, — mely vidéken már az előbbi 
nyáron kimutattam a Gosau-rétegek elterjedését -— a kréta-systemálioz tar¬ 
tozó rétegek innen nyűgöt-éjszak-nyugoti irányban, egészen Kövesdig, 
majdnem szakadatlan és átlag 600 öl széles övben szegélyzik a Rézhegység 
kristályos palakőzeteit. 
Nagy-Báród és Csiklye környékén, ép úgy mint ezt Ivorniczel vidéké¬ 
ről más alkalommal megemlítettem, a kréta-systemálioz tartozó rétegek főleg 
homokkőből, homokos márgából és márgás mészkőből állanak, e rétegek 
azonban nagy zavarásokat szenvedtek az itt hatalmasan feltódult trachyt által. 
A homokkő néha nagyon szilárd minőségben található, mint példáúl 
Nagy-Báródtól éjszakra, a Strunc nevű hegy magaslatán, hol is kvarczitos 
jellemű, tiszta fehér homokkő sziklákra akadunk. Más helyen megint a 
homokkő rétegek inkább konglomerátos jelleműek, és kevésbbé szilárdak, 
sőt könnyen szétmorzsolliatók és vörös-barnás szintiek. 
A krétakorbeli rétegek egymásközti települési viszonyait, sajnos, nem 
sikerült egészen világosan felderíteni, minthogy egyrészt a Nagy-Báród kör¬ 
nyékén, nevezetesen a Muszkavölgyben kezdeményezett kőszénbányászat 
jelenleg már semmi föltárást nem mutathat, az elhagyott bányák beszaka¬ 
dása következtében, másrészt sűrű ős erdőség borítja azon vidéket, hol esetleg 
alkalmas feltárásokat lehetne találni nevezett rétegekben; továbbá a trachyt 
által okozott rétegzavarások is tetemesen nehezítik a helyes rétegosztályozást. 
Általában annyi mégis konstatálható volt, hogy Nagy-Báród környé¬ 
kén a krétakorbeli rétegekben három rétegcsoport különböztethető meg. 
A homokkőrétegek, melyek egyszersmind a vidék felületén elterjedvék, 
és így a földtani térképen is csupán ezek nyertek kifejezést, a krétakorbeli 
rétegek felső, illetőleg fiatalabb szintjét képviselik. Nekem ugyan nem 
sikerült e homokkövekben Nagy-Báród környékén irányadó szerves marad¬ 
ványokat találni, de Hantken Miksa tanár úr, ki a nagy-báródi szénbányá¬ 
kat külön tanulmányozta, mikor ezek még reménynyel kecsegtető üzemben 
voltak, felemlít* egy kiváló nagyságú Inoccramus fajt, melyet a szóban 
forgó homokkőben talált. 
* Hantken Miksa, A magyar korona országainak széntelepei és szénbányá¬ 
szata. Budapest, 1878. Pag. 184. 
