248 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
Az említett homokkő alatt következik egy rétegcsoport, mely szürkés¬ 
fekete, csillámos, homokos agyagból és laza homokkőből áll. Főleg a csillá- 
mos homokos agyag rétegek nagy mennyiségű faunát tartalmaznak. 
A leggyakoribb kövületek benne az Actaeonella gigantea, Omphalia 
Kefeinsteini, Nerinea Buclú és a Cardium Ottói. E kövületes rétegcsoport 
alatt, következik egy édesvízi rétegsorozat, mely rétegsorozat főleg szénpalá¬ 
ból, márgás, bitumenes mészkőből és barnaszénből áll. Ez édezvizi réteg 
sorozat feküjét, tehát vastagságát sem észlelhettem és így kérdéses, vájjon e 
retegsorozat meg a fölötte lévő rétegcsoporthoz számítandó-e, vagy pedig 
külön csoportnak tekintendő? 
A nagy-báródi barnaszén-bányászat néhány év óta tönkre ment. 
A trachyt föltódulása a különben jó minőségű széntelepet egyes foszlá¬ 
nyokra szaggata, mely körülmény lehetetlenné teszi a lucrativ bányamű¬ 
velést. 
Cséklye és Lokk közt a krétakorbeli rétegek vonulatában félbeszakadás 
mutatkozik, itt a szármáti kavicsos-agyagos rétegek települnek közvetlen a 
csillám]ialára. 
Lokktól kezdve a kréta-systemálioz tartozó rétegek tovább húzódnak 
ugyan éj szak-nyugat-éj szaki irányban, de a rétegek ezentúl más jelleműek ; 
ezek majdnem kizárólag márgás és dolomitos mészkőből állanak. E mészkő¬ 
rétegek különösen Tőtős és Pestes határában nagy kifejlődésűek és a Petrisiu 
nevű magaslaton számos dolina látható. Csak a sólyomkői vár aljában és 
a felső-lugosi völgyben észleltem barnás-vörös laza homokkő és homokos 
márgaretegeket, melyek csekély elterjedéssel a kréta-mészkő felnijében buk¬ 
kannak napfényre. 
A felső-lugosi völgyben, valamint Kövesdnél, a Vale-mare nevű völgy¬ 
ben a krétakorbeli mészkő csak egyes sziklákban lép fel a neogen-rétegek 
födte területen. 
Nevezett mészkőrétegekben alig találni szerves maradványokat és ha 
esetleg mégis akadunk kövületekre, ezek oly állapotban vannak, mely nem 
engedi a rétegek pontosabb osztályozását, és csak annyit bizonyítanak, hogy 
a kréta-systemába valók. 
A harmadkori systémából csak a neogen képolet legifjabb emeletei, a 
szármáti és a congeria-rétegek lépnek fel ezidei felvételi területemen. 
A szármáti emelet alsó szintje főleg agyagos homok-és kavics-rétegek¬ 
ből áll; a kavicsanyag nagyrészben mészkő és trachyt görélyeket tartalmaz, 
mely görélyek a közel szálban álló krétakorbeli mészkőből és trachytból 
származnak. A szármáti rétegek ez alsó szintjében, nevezetesen Korniczel, 
Nagy-Bárod és Lokk környékén, 1 —2 met. vastag lignit-telepek fordulnak 
elő, mely telepek azonban csakis helybeli használatra való szenet szolgáltat¬ 
hatnának és így az eddig alig értékesíthető őserdőség mellett, és e vidék 
minden nevezetesebb ipar hiányában, nem bírnak technikai fontossággal. 
