MATYASOVSZKY JAKAB FÖLYÉTELI JELENTÉSE. 
249 
A szármáti rétegek felső szintje kiválóan fehér mészmárgából áll. E rétegek 
főleg a S.-Kőrös jobb partján, egészen le Alsó-Lúgosig, vannak hatalmasan 
kifejlődve. E márgákban számos halpikkely található, de némely rétegek 
majdnem kizárólag Pdssoakkal vannak telve, mint ezt már tavali jelenté¬ 
semben is megjegyeztem és e fehér margákat Eissoa-márgánakneveztem el. 
A pontusi emelet rétégéi, felvételi területemen, Alsó-Lúgostól kezdve 
nyernek nagyobb elterjedést. A Rézhegységet nyugatról és északról sze- 
gélyző dombvidék, mely agyag- és homokrétegekből áll, mind ebbe a képletbe 
tartoznak. 
E rétegek különös figyelmet érdemelnek a gazdag és vastag asphalt és 
lignittelepek miatt, melyeket tartalmaznak. Tatáros, Felső-Derna és Bodo- 
nos mellett a congeria-homokrétegek helyenként 18 méter vastagságban 
vannak telítve asplialttal, sőt Felső-Dernán több méter vastagságú tiszta 
asphalt is fordúlelő. Sajnos, ottlétemkor a bányákat meg nem szemlélhettem ; 
mert az üzem félévi szünetelése óta azok járhatatlanokká váltak, azonban 
a felügyelői személyzet adatai szerint egy mélyesztett aknában az asphalt 
tartalmú rétegek még nagyobb mélységben folytatódnak, fölváltva 1—2 met. 
vastagságú lignitteleppel. Legnagyobb csodálkozásomra azonban, a lignit¬ 
telep nem használtatott fel tüzelő anyagnak az asphalt kiolvasztására. 
Középes és Baromiak határában több helyen 1 méternél vastagabb 
telepet észleltem majdnem vízszintes településben. Középesnél a lignittelep 
fölött és alatt kékes-szürke agyagrétegek vannak, melyek némi tűzállóság- 
/ 
gal bírnak. Építészeti czélokra minden esetre kitűnő téglákat lehetne neve¬ 
zett agyagból égetni. 
Az örvéndi valamint az alsó-lugosi szőlők alján a congeria homok meg¬ 
lehetős tiszta kvarczszemekből áll, és ha mosás által a homok csekély csil¬ 
lám- és agyag-tartalma eltávolíttatnék, közönséges üveggyártásra előnynyel 
lehetne felhasználni. 
A vulkánikus kőzet, mely Nagy-Báródtól éjszakra nagyobb elterjedés¬ 
sel bir, biotit-ortlioklas-kvarcz-trachyt. A kőzet alapanyaga fehér és kvar- 
czosodott, a számos és nagyobb kvarcz- és földpátkristályok benne, a 
kőzetnek porphyrikus jellemet kölcsönöznek. Dr. Schafarzik F. szives meg¬ 
határozása következtében a földpát perthitnek bizonyult. Nevezett trachyt- 
kőzet kitörésbeli korát legnagyobb valószínűséggel az ó-harmadkorba tehetjük, 
minthogy egyrészt a krétakorbeli rétegek a trachyt által okozott zavarásokat 
mutatnak, másrészt a neogen lerakodásokban igen számos trachyt anyagot 
találunk, mely körülmény a trachyt létezését feltételezi, mielőtt a neogén 
rétegek lerakodása megkezdődött. 
Földtani Közlöny, XV. köt. 1885. 
17 
