A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
^58 
gyűjtés e grauwacke-képződmény geológiai korára nézve nyújtott, előttünk 
áll egy figyelemre méltó körülmény a phyllit és a grauwacke-képződmény 
stratigrafiai folytonosságában 
Vonatkozással Böckh János úrnak, intézetünk igazgatójának ez évi 
megfigyeléseire, a melyek alkalmával megállapította, miszerint a krassó- 
szörénvmegyei harmadik kristályos palacsoport telepedése éles diszkordáncziá- 
ban van a rajta fekvő carbon-emelettel; mindinkább nagyobb valószínűséget 
nyer az a föltevés: hogy a Hegyes phvllitjei, melyek általában még a bán¬ 
sági harmadik kristályos palacsoport kőzeteinél is fiatalabb tekintetűek, a 
párhuzamos fekvésben a reájuk következő agyagpala és quarczit arkoza ho¬ 
mokkövekkel együtt az arcbai és a carbon-idők közé eső paleozoos korszakok 
üledékeit képviselik. 
3. Kárpáti homokkő. Ebbe az elnevezésbe foglalom össze azokat a 
kékesszürke homokkőből és konglomerátból álló vastag padokat, a sötétbarna 
agyagpalát és homokos márgapala lemezekkel váltakozó hieroglifás homok¬ 
követ, melyek nagyobb darabban a milovai előfokon, kicsiny foltokban pedig 
a lippai halmokon a Gosau homokkővel órintkezőleg előfordulnak. 
Miután a marosvölgyi krétakorbeh rétegek részletes felvételével és 
tanulmányozásával dr. Pethő Gyula úr van megbízva; rövidre szabom az 
idetartozó rétegeket illető följegyzéseimet, a mennyiben a Z. 21. C. XXV. SO 
jegyű eredeti felvételi lap egy részét, melyet ez évben dr. Pethő Gyula bará¬ 
tommal együtt jártam be, saz idetartozó képződményeket térképeztem. 
Nagyon feltűnő az a halompár, mely a milovai patak két oldalán egész 
a tágas Marosvölgy közepéig nyomul. Ennek jelenléte a geológiai viszonyok¬ 
ban leli magyarázatát. 
Az itteni völgytágulat mind a két oldalon kárpáti homokkő- és Gosau- 
rétegeket tár elő; a milovai hegyfok tehát maradványa az eredetileg össze¬ 
függő fiatalabb mesozoos üledékeknek, melyekből a Maros itteni széles völgy¬ 
részletét kivájta. Látszat szerint a milovai patak, mely a hegyfokot ketté szeli, 
mint bővizű és sok anyagot szállító tényező okozta azt, hogy a kanyargását 
minduntalan változtató Maros folyó e helyen a jobb partot el nem hordhatta, 
mivel a hegyi patak folytonosan dél felé nyomta sodrát. 
A milovai halom-pár alacsony nyergeken át függ össze a magasabb 
partoldalakkal. A régi országút rajtuk keresztül visz át Milova és Odvos hely¬ 
ségekbe. 
A nyugati halmon kevés feltárás létezik, mivel nagyobb részét a babér- 
czes agyag borítja el; de a balom végén a vasút közelében látható rétegek 
eléggé bizonyítják, bog}- benne ugyanazok a rétegek vannak, mint a keleti 
jóval magasabb Capu delului nevű balomban, mely köröskörül mély árkai¬ 
ban és kifejtőiben kitűnő feltárásokat ad. 
Kezdve a milova-odvosi útkaptatótól a 29-ik számú vasúti örházig a 
következő rétegeket jegyeztem föl: Barna palaagyag meredek D-i dőlésben 
