LÓCZY LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
259 
sőt függélyes állásban, gyüredezve; benne szürke liomokkő-padok és calcit- 
eres meszes homokkő-lapokv annak. Az útmagaslattól E-ra szürke konglome- 
rátos homokkő északnak dől.D felé a kékesszürke finomszemű homokkő és 
konglomerát váltakozik márgás közbülső rétegekkel. A hegyfok vége felé a 
homokkő tömeges vastag telepekben fordul elő, a milovai nagy kőbánya és 
az odvosi kőfejtők ezekben szolgáltatják a vidéken legjobban elterjedt műkö¬ 
vet. A milovai bányában a rétegek DK felé 36°-al dőlnek. A halom legvé¬ 
gén, a 29. számú vasúti őrház közelében, vékony, lemezes, összegyűrt 
homokpala, márgás fucoida ? pala és hieroglifás homokkő végzi be a sort. 
Szerves maradékokat ezen a helyen még nem találtunk, de mind¬ 
amellett biztosan lehet következtetni a rétegeknek krétakorbeli korára; mi¬ 
után az útátmeneten lévő legmélyebbnek látszó telep, a barna palaagyag 
azonos azzal, melyet dr. Pethő Gyula barátommal Konopon az Aranyesu 
esel mik völgyben együtt vizsgálva, annak homokkő-padjain Patellinák- és 
egyéb foraminiferákból álló bekérgezéseket találtunk. A Patellina génus pedig 
a Gosau-rétegeknél általam már előbb idősebbnek bizonyított * kárpáti 
homokkövet Konopon és Milován krétabelinek bizonyítja. 
A lippai árkok mélyén ugyanolyan homokkő, márga és palaagyag kép¬ 
viseli igen kis feltárásokban a felületre bukkanó képződményt, mint Milovánál. 
4. Gosciu-lioviokkö. A milovai kettős halom mindkét felén az országút 
mellett a Gosau-liomokkő halk déli réteghajlásban fekszik rá a phyllitre, itt 
is nagy kőbányák (Jezuthal, Hacsinsz, La-uhl) vannak a homokkőben. 
A Gosau-liomokkő innét egyenes irányban átcsap a balpartra, hol a solymos- 
lippai Maros-szoros felett konglomerátos padjai közvetlen a Granititon nyu- 
gosznak. 
A Gosau-homokkő egész Lippáig ér, a városka mögött nehány kibuk- 
kanás látható, a lippai Felső-Templomvölgy végén pedig egy régi kifejtőben 
rossz állapotú, de jellemző kövületek is fordulnak elő. 
Mind e helyek tüzetesebb-leírását dr. Pethő Gyula barátomnak enge¬ 
dem át. 
5. Diluvium. Ennek a múlt évben általam külön választott két tagja: 
a) rétegzett durva kavics és kavicsos kemény agyag, 
b) rétegzetten babérczes agyag és lősz, hasonló jelentőségben mint 
tavaly, került elém az idén is. 
Az ágris-duudi öbölből a diluviális kavics a rajta lévő babérczes agyag¬ 
gal együtt benyúlik az aranyági völgybe és annak két oldalán egy pkyllit 
képezte 10—12 méteres terraszfok lapján egész az erdészlakig ér föl. Hasonló¬ 
képen — miként már múlt évi jelentésemben közöltem — a kladovai Nagy¬ 
völgyben is messzire fölnyúlik; itt különösen a helység és a Svenska-völgy 
* Földtani Közlöny. XVI. köt. 1876. 107. lap. 
