A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
262 
a Granitit is foglal magába Diorit-részletéket, melyek a rendes telérektől a 
szemre nem különböznek. 
Egy nagy területen a Diorit és a Granitit szorosan van egymáshoz, 
kötve, ugyanazokra a réteges képződményekre nézve van intruziv szerepe. 
Mindkettő ugyanazokat a finom szeműtől a nagyszeműig változó és propliy- 
ros szöveg-módosulatokat mutatja es a hasadási irányok is azonosan déli lej- 
tésűek bennök. Végül pedig idei munka-területemen a Diorit és Granitit 
kőzet körülbelül egyenlő nagy tereket foglal el. 
Ebből körülményből azt a benyomást szereztem, mintha a Diorit és 
Granitit e helyt egyidős képződmények volnának. A legnagyobb kételyt még 
azok a vékony granitit-apofizák keltik fel bennem, melyek a nagyobb granitit 
vonulatokból kiindulva a Dioritban végtelenül szétágaznak. A Diorit részéről 
ilyenre nincs példám. 
Ez pedig határozottan a Granititnak későbbi eredetére vall; hacsak az 
utólagos hydatogen telérképződésnek, mely a talán Dioritnál hiányzik, a 
Gránitra nézve szerepet nem tulajdonítunk. 
Továbbá vizsgálódásokra van még szükségem, hogy ennél többet és 
bizonyosabbat mondhassak, különösen pedig, hogy felderíthessem, létezik-e 
valóban a Diorit és a Granitit elterjedésében valami kauzális szabályosság 
vagy sem. 
Azon egész terület, melyet a Ivladovai völgy fölfelé egész a Cserszka 
völgy elejéig, továbbá a radnai, solymosi és milovai völgyek elfoglalnak, az. 
eruptív tömeges kőzettel (Diorit-Granitit) van borítva. 
Ezen a Granitit következőleg lép fel : 
Kladova helységtől, hol a völgy ketté oszlik, a Granitit-vonulat indul 
KEK felé, többszörösen megoszlik a Dioritban és végig nyúlva a Kladova és 
a Radna-Solymos közti határgerinczen a Cioca-Igrisen ismét kiszélesedik. 
A solymosi völgyben másfel kilométer a vonulatnak a szélessége, de onnét 
azután számos kiágazást küld szét, melyek elvesztik az összefüggést. 
Egy másik vonulat a Maros jobb partját kiséri. Ez a kiadóval völgy 
nyílásától egész a Solymos-Lippa feletti völgyágulatig terjed, a solymos- 
lippai szoros is mindkét oldalával egészen a Granitit-vonulatba esik. A déli 
oldalon azonban a Granitit nem ér messzire, mivel 3 /4 kilométernyire a 
folyótól a lippai árkokban már nem fordul elő. 
Végül a milovai nagy völgy egy 3 - 5 km. széles Granitit-törzsöt szel át, 
mely Ny. felől a Capu .Jernova csúcson kezdődik, ENy. és DNy. felé kapcso¬ 
latban van a két épen leírt vonulattal, de keletfelé mind inkább kiszélesedik^ 
úgy hog}’ a két müovai völgy közti gerincz csaknem egész hosszában 500—GOO 
méternyire a végen álló régi rézkohók romjaitól egész az 708 m. magas 
Verfu Ivanitia csúcsig összefüggően Granititből áll. 
E nagy tömegeken kíviil számtalan vékonvabb-vastagabb Granitit- 
elágazás hálózza be mindenütt a Dioritot, mely a felsorolt Granitit-tömegek 
