LÓCZY LAJOS FÖLVKTELI JELENTÉSE. 
263 
közeit elfoglalja. Az a ramifikáczió, melyet a részletes térkép felmutat, elég 
hű, (le távolról sem teljes és tökéletes képe annak, a mi a Diorit és Gra- 
nitit elosztásában valósággal létezik. 
A Dioritban és Granititban egyaránt vannak pliyllit foszlányok és 
zárványok s quarczerek. Az Cioca Usujog ENy-i oldalán és a Kladoritia 
völgyben a Pareu cu balta nyílása alatt egy-egy phyllitrészlet közelében a 
quarczerek Galenitet is tartalmaznak, melyre évtizedek előtt nagyobb szabású 
bányászati kísérletek történtek. 
A milovai völgyben ugyancsak, de Gránitba zárt phyllitfoszlányok mel¬ 
lett láthatni a régi bányák nyomait, melyekből a kincstár termelt réz- 
érczeket. 
A Granititben több helyt vannak isolált Diorit-részletek; így például 
Radnán a Nagy völgy nyílásának balján hol kőfejtések közt éles határokban 
lehet több telérszerű Dioritrészletet a Granitit szemlélni. Egy ilyen telérszerű 
Diorit-részlet van egyebeken kívül még a 26-ik számú vasúti őrház köze¬ 
lében is. 
Mindenütt a Diorit-részletek csak nehány méternyi vastagságúak, 
Ny-K-i irányában nyúlnak el és meredek állásban vannak. Ha a Granitit- 
telérek oly annyira túlnyomó számban nem volnának a Diorit-tömegben, 
bátran intruzióknak lehetne amazokat tekinteni; míg így az a valószínű, 
hogy a Diorit-részletek Granititban csak pasziv zárványok. 
Yégiil még egy nagyon sajátságos előfordulást kell vázolnom, mely a 
Granitftnak solymosi jól feltárt területén van jelen és melyről még semmi¬ 
fele kielégítő magyarázatot nem vagyok képes adni. 
A sólymosi völgy két oldalán még benn a helységben, a Cioca Piatra- 
ról Sólymos váráig lenyúló gerinczen és ettől keletre az országúira nyíló 
árkokban a Gránit közt vékony fehéres sávok találhatók, melyek állandó 
irányban nyúlnak el nyugotról kelet felé és általában déli hajlást mutatnak. 
Ezek vékony palarétegek (sericites csülámos quarczos palák), vastag¬ 
ságuk többnyire csak kevés méter.* 
Nem egy helyen az ilyen letelepedéseknél olyan átmenetet figyeltem 
meg a Granitit felé, mely azt' a föltevést mintha a palavonulatok, melyek 
egyikét 3 kilométerre nyomoztam a Granitit által valamely nagyobb tömeg¬ 
ből elszakított foszlányok volnának, kizárni látszik. 
Azt észleltem ugyanis, hogy a tömeges Granitit, mely többé-kevésbbé 
meredeken délnek hajló párhuzamos hasadási irányokat mutat, ezekkel 
párhuzamosan gneiszossá, palássá kezd válni; mindinkább több quarcz 
válik ki benne végűi sericites pala lép fel. Ennek közepén egy vagy több 
fehér quarczpad létezik. A másik oldalon azután megfordított sorrendben 
következő az átmenet a tömeges Granititba. Miután semminemű disloká- 
* Lásd a Sericit elemzések közt a Ill-ik számul. 
