LÚCZY LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
265 
C. TJsujog ÉNy-i oldalán találhatók; hallomás szerint a negyvenes években 
tettek ezekre bányászati kísérleteket. 
II. Az építő ipar czéljára szolgáló anyagok. 
1. Granitit. Radna-Baraczkától Sólymos helységen tűiig a Maros 
jobb partján mindenütt kitűnő épületkőűl és kövezökoczkákra kínálkoznak a 
meredek Granitit sziklák. Csodálkozni kell, hogy eddig megfelelő tőke befek¬ 
tetéssel kifejtő vállalatok itt még nem keletkeztek. Kétségtelen, hogy meg¬ 
felelő letakarítás mellett kitűnő minőségű anyag volna termelhető, melylyel 
körösvölgyi trachytkövet szállító vállalatokkal könnyen lehetne versenyezni. 
A jelenlegi kőfejtők a felületről törik a többé-kevésbbé mállott követ, de ezt 
is messzme elszállítják. 
2. Kékesszürke kréta-homokkő a Capu delului két oldaláról. Az Első 
Erdélyi vasút megnyitása óta (186G) nagyban szolgáltatja a milovai hegyfok 
keleti magasabb halma a különböző czelokra alkalmas műkövet. Különösen 
a kincstár területén levő nagy kőbányából lépcsőfokok, erkélylapok, csatorna 
kövek, küszöbök párkányok kerülnek ki. 
3. Sárga Gosau-homokkö ugyancsak Milováról és Odvosról. Komo¬ 
lyabban csak a milovai három nagy bánya (Jezutthal, Hacsinsz, Lahuhl) 
vehető számba, melyeket ugyanazon bérlő (Mazecliini) tart mivelésben. 
A Gosau-homokkő lépcsőfokokra, párkánykövekre válukra stb. alkalmas. 
4. Legfontosabb ipari anyag azonban területemen a lippai fazekas¬ 
agyag. Es sok kézművest foglalkoztat, kik távol vidékre elhordják jó liirű 
gyártmányaikat. Az agyag-gödrök a lippai nyereg két oldalán vannak, melyen 
egy kocsiút vezet át Hosszú szó felé. 
A lippai templom völgyben van a legtöbb kút, melyből agyagot ásnak. 
Az agyagnak a diluviális kavics között lencseszerűen kiékülő előfordulása 
okozza, hogy nagy beásások nincsenek. A munkások mintegy O80 m. átmé¬ 
rőjű kerek kutakat mélyesztenek le minden támasztó fa és ácsolás nélkül, 
10—12 méter mélységű aknákat is láttam, de állítólag néha még sokkal 
mélyebben akadnak a használható agyagra. Minthogy e kutak oldalai a 
beomlás veszélyének igen ki vannak téve, az oldalfalakból aránylag kevés 
agyagot szedhetnek ki s ezzel a munkával is sietniök kell. Az elhagyott kút 
azután csakhamar beomlik, a lippai nyereg két oldalán az árkokban látható 
lyukak és buczkák mind a régi agyag bányászás maradványai, s az effélék 
nagy száma és nagy elterjedése azt tanúsítja, hogy a fazekas-ipar Lippán 
már régtől fogva virágzik. 
Földtani Közlöny, XV. köt. 1885. 
18 
