A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-EŐL. 
270 
ses barna agyagpalák, homokos márgapalák és kékes szürke meszes 
homokkövek, melyeket Lóczy kárpáti homokkő név alatt foglalt össze. 
(A kékebb homokkövek és a conglomerátok Milován túl keletre nagyobb 
tömegekben már nem fordulnak elő.) Ezeknek elmállott, messziről vöröslő 
tömegei, a melyek az erősen meggyűrődött rétegek felszínét borítják, 
Konopon terjedelmes dombhátakat alkotnak, így a Hotarel de la malajistye 
s a tőle keletre eső (Luzarije) hegyoldalban az ú.n. vörös utak nagy terüle¬ 
tét. Ezek a képződmények mindenütt közvetlenül a phyllitre fekszenek rá, 
míg íölöttök gosau-márgák és homokkövek következnek, az a két képződ¬ 
mény, mely Milovától kezdve Konop keleti és illetve kelet-északi határáig 
elhúzódik. — Őslénytani tekintetben a gosau-márgák s a velők határos Hip- 
purit-meszek szolgáltatják a kormeghatározásban is irányadó legbecsesebb 
anyagot. 
Odvosnál, a hol több nagy, vízmosásos árok igen jól feltárja e rétege¬ 
ket s a hol a phyllitre Hippurit mész (ez azonban csak helyenként jelenik 
meg) majd márga és homokkő következik, különösen a márgarétegek gaz¬ 
dagok kövületekben.Kár hogy ezek többnyire igen fogyatékosak és nehány 
szép korálfajon kívül kevés molluszka fajt foglalnak magokban. Azokon 
kívül a miket Lóczy már felsorolt e helyekről (id. h. 96. 1.) találtam a 
kagylók közül: 
Crassatella sulcifera, Zittel,* 
Icanotia inipar, Zittel, 
fajokat s egy-két onnan eddig nem ismert csigát. Nevezetes, hogy a Crassa¬ 
tella sulcifera Odvoson s a konop-odvosi határban egy helyen előfordul, de 
már Konopon egészen hiányzik. Hasonló ez a jelenség ahhoz, a melyet a 
Salzkammergut gosau-rétegeiben is megfigyelhetünk: a Crassatella macro- 
donta, Sowerby s a Crassatella sulcifera, Zittel egyazon helyen sohasem 
fordúl együtt elő. így például magában Gosau-völgyében a Crassatella 
macrodonta majd minden lelőhelyen előfordul, míg a Crass. sulciferá nak 
semmi nyoma. Ez a faj az észak-nyugotibb tájakra, csaknem egeszen a 
Sct-Wolfgang tó tájékára szorítkozik, ahol viszont a Cr. macrodonta nem 
fordul elő. 
Konop határában több igen nevezetes kövületlelőhely van, a melyeknek 
neliánya ama mesterséges feltárásoknak köszönhető, a melyek még Odvos 
és Konop mai birtokosai Konopy Sándor és Kálmán urak édes atyja idejé¬ 
ben jöttek létre, midőn részint szénkutatások alkalmából a kedvezőknek 
veit helyeken próbatárnát és aknát ásattak, részint pedig m észégetés 
végett nagy darabon megbontották és kiaknázták a Hippurit-padokat. 
A Cservenyés völgyében, az országúitól nem messze, százával gyüjt- 
* Zittel var. sulcifemját én önálló jó fajnak tekintem. Okaclatolását más 
helyen fogom közölni. 
