PETHŐ GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
271 
hettem a Hippuriteket. Eme K-Ny-i csapású és D-i, 25-—30° dőlésű Hip- 
purit-padok barnás sárgás mészkövei gazdagon szolgáltatják a Hippuriteket, 
a szirtkepző és egyes korátokat, de még nehány csiga, kagyló és apró 
Terebratula is fordul bennök elő. Lóczy (id. h. 98. 1.) erről a helyről csupán 
a következő fajokat említi: 
Hippurites cornu vaccinum, Bronn, 
— cfr. dilatatus, Defrance, 
Caprina Aguilloni, ö Orb., 
Thamnastrea cfr. confusa, Beüss. 
Ezekhez én most nehány igen szép s a Gosau völgyében is ritka, szerfölött 
jellemző fajt csatolhatok, a 
Hippurites Zitteli, Munier Chalmas, 
— exaratus, Zittel, 
— organisans, Zittel {non Montfort) *, 
Sphaendites angeoides, Picot de Lapeir. sp., 
Natica, sp. — — 
Ostrea ( Alectryonia) Deshayesi, Fischer de Waldheim fajokat. 
Valamennyi között legmeglepőbb az Ostrea Deshayesi előfordulása. E faj¬ 
nak igen nagy ugyan a geographiai elterjedése, déli Francziaország, Spanyol- 
ország es Algéria szantonien-rétegeiben, sőt állítólag még Indiában is, de 
a gosaurétegekből eddigelé sehol sem volt ismeretes. 
Konopnak e Hippurit-padokon kívül legfőbb lelőhelye az Aranyesu 
csel mik patak feltárásai, különösen ama 30 méter magasságú meredek 
márgafal, mely a Kétmalomhegy tetejét koronázó gosau-homokkövek alatt 
egészen a patakba tekint az Urtroi árkával szemben. Csapása K-Ny, dőlése 
D-re 28—30°. Míg az odvosi lelőhelyek leginkább a gosaui Edelbach- 
graben lágyabb és világosabb anyagára emlékeztetnek, ezek a rétegek szilárd¬ 
ságuknál és szinöknél fogva a Hofergraben kemény rétegeit juttatják 
eszünkbe. Ezekben a jellemző gosaufajoknak egész sora fordul elő : 
Natica bulhiformis, Sow., 
Terebra cingulata, Sow. sp., 
Orassatella macrodonta, Sow. 
Astarte laticostata , Desh., 
Cucullea Norica, Zittel. **, 
* A gosaubeli Hippurites organisans nem egyezik meg a Montfort által 
ugyanazon a néven leírt délfraneziaországi fajjal. 
** Cucullea Norica, Zittel, ugyanaz a melyet szerzője régebben Cucullea 
Chiemiensis, Güjibel név alatt írt volt le a gosauvölgyi krétarétegekből, de nehány 
év óta ezen a néven sorozott be a müncheni palaeontogiai muzeum krétagyűjtemé¬ 
nyébe. A mit ugyanis Zittel Cucullea Chiemiensis néven leírt (Bivalven dér Gosau- 
gebilde etc. Denksehriften d. kais. Akad. Mathem.-naturwiss. Classe. Bnd. XXIV. 
1865. pag. 169.), az Gümbel fajától (Arca Chiemiensis. Bayer. Alpengeb., I. pag. 571) 
