272 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
Limopsis calvus Sow., 
Ostrea vesicularis, Lamck., 
Inoceramus problematicus, Schlotth., 
— Oripsi, Mantell. 
Ezeken kívül még számos más faj, egy szép Discina és különösen 
sok korái. A felső vasas homokkövek, melyekben Plagioptychusok és Actaeo- 
nellák kőmagvait és lenyomatait találtam, az Urtroi hegyen át csapnak a 
Petrára (Petriloru) északi részére, a hol nagy darabon követhetők, de csak 
némely helyen található bennök kövületek kömagva vagy lenyomata. Míg 
a Jeruga Dumbravi (keleti) torkolata közelében egyszerre vastag márga- 
rétegek, közben főképen Ostrea vesicularis tartalmú osztriga-padokkal buk¬ 
kannak ki alóluk. Ez egyszersmind Konop területének legkeletibb határa, 
a meddig a gosau-márgákat és homokköveket követhettem. 
Meg kell még említenem a konopi területnek egyik nevezeteségét, 
ama mészszirtekct, a melyek nagy tömbök alakjában a kárpáthomokkövek 
csoportjába foglalt vörös agyagban szórványosan itt-ott fordulnak elő. Egy 
ilyen mészkőtömb felszínén számos kövület kimállott töredékét találtam, 
a melyek közt Echinida töviseket, crinoida-kelyhet és szártagokat s egy 
kicsiny Neritát lehetett felismerni. Tekintetbe véve azt, hogy e mészkövek¬ 
ben kövületek igen ritkán találhatók, már ez a kis lelet is érdekes volt. 
De még örvendetesebb az, hogy Ciotu lonu mirkuluj kúpjával szembe, tőle 
K-re, az úgynevezett vörös utakon egy ilyen szirtből az 
Itieria Staszycii, (Zeuschner), 
egy igen szép példányát sikerült kiütnöm éppen középütt átmetszve a 
tengely- és az ajakredők sértetlen rajzával. 
Lóczy e mészkőszirtek koráról nem nyilatkozott határozottan. Nehány 
fogyatékos kövületpéldány alapján csak annyit mond róluk (id. h. 95 1.), 
hogy ezek is tithonbeli alakokat zárnak magukba. Az Itieria Staszycii 
előfordulása ezt a kérdést világosan földeríti s ezzel a konopi mészkőszirtek 
tithonkora eldöntöttnek tekinthető. 
Odvos-Konop területén a babérczes diluviális agyag-takaró fogyton- 
fogy a mint kelet felé haladunk, de egyes foltokban minden hegy tetején, 
még a Cioka Petrára (Petriloru) legkeletibb és legmagasabb részein is meg¬ 
található. 
Az ipari tekintetben hasznavehető anyagok közül, a Lóczy által fel¬ 
soroltakon kívül, megemlíthetem a következőket. 
lényegesen különböző, szerfölött változékony termetű, sokkal durvább szabású és 
vastaghéjú alak s még leginkább a Cucullea carinatá hoz, (Sowerby, Miner. Conchol, 
Tab. CCVII. fig. 1.) közeledik, de ezzel sem tartom azonosíthatónak. Gümbel faja, 
a mint a müncheni gyűjteményben levő hiteles siegsdorfi példányokon meggyőződ¬ 
hettem, igen vékonyhéjú, finom sugár irányú vonalakkal egészen elborított alak, 
melynek példányai eredetiben összehasonlítva amazoktól tüstént megkülönböztethetők. 
