276 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
egy Mustodon Pentelici- fogat. A két előbbi Bérletben ép állapotban van 
az utóbbi hiányos töredék, de Baltavárról eddigelé unicum. 
* 
* * 
Baltavár ősemlős-maradványait az 50-es évek végefelé fedezték fel, 
midőn a falun keresztül menő, Vasvárra vezető állami utat kissé mélyebbre 
vették és szabályozták, a hol a Zalabér felől jövő út a szőlők között a falu 
szélét eleri. Ugyanott, a befelé menet balkézfelőli részen, Frentz József 
házat építtetett, de minthogy a telke kissé dombos volt, igen sok földet 
kellett elhordatnia. Egykorú szemtanúk, legkívált Frentz és Brunner urak 
állítása szerint az alsó homok-rétegben tömérdek mennyiségű csont fordult 
elő, a melyek azonban — minthogy tudományos becsökre senki sem gon¬ 
dolt — a homokkal együtt kocsiszámra mély szakadékokba hordattak 
töltésül, az eredeti lelőhelytől nem messze, a hol azonban nem sokára 
szintén házakat építettek s így a kitöltött hely teljesen hozzáférhetetlenné 
vált. E nagy földmunkák alkalmával Brunner úr nehány csinosabb fogat, 
mint igen bizarr alakú ritkaságot, félre tett magának. Ezek vezettek később 
a lelőhely fölkeresésére és újabb átkutatására. 
A tudományos irodalomban Suess Ede, most bécsi egyetemi tanár 
(akkor az udvari ásványtár tisztviselője), ismertette meg legelőször. A Hof- 
Mineralien-Cabinet megbízásából Baltavárra utazott, a lelőhelyet átkutatta, 
a található példányokat összegyűjtötte s magával vitte. Ezután kevés időre 
Brunner úr, saját szóbeli közlése szerint, rendeletet kapott a cs. kir. ható¬ 
ságtól, hogy mindazt, a mit a nevezetes lelőhelyen összegyüjthet, szedje 
össze s időnként küldje el postán a bécsi udvari múzeumba, a mi, úgymond, 
csakugyan meg is történt. 
Suess Ede tanár úr eme küldetéséről és gyűjtéseiről külön jelentést 
nem adott ki, de kevéssel ezután megjelent dolgozatában* fölemlíti, 
hogy Baltaváron «hosszú időn át folytatott ásatások útján sikerűit neki 
egy helyen, melyet a bécsi Belvedere-kavics szintájába állít, a Machairodus 
cultridens, Hyaena hipparionum, Dinotherium, Bhinoceros, Sus eryman- 
thius, Antilopé brevicornis, Helladothenum Duvernoyi, Hippotherium gracile 
maradékait, szóval az ismeretes görögországi pikermii fauna legjellemzőbb 
fajait megtalálni». — A felsorolt fajok közül kettőt le is irt ugyanazon 
dolgozatában, a Machairodus cultridens egy felső szemfogát (id. h. 220. 1. I. 
tábla, 1. a. ábra), és az általa Hyaena hipparionum-vak nevezett Hyaena- 
nak egy baloldali alsó állkapocs töredékét, három foggal (id. h. 221. 1. I. 
* Die grossen Raubthiere dér österreickisclien Tertiárablagerungen. Sitzungsber. 
dér kais. Akad. dér Wiss. Mathem.-natnrw. Classe. XLIII. Bánd. I. Abth. 1861. pag. 217. 
