KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
287 
rétek kivastagodnak s ilyen quarczlencsékben a pyrit bővebben hintve fordul 
elő, mint p. Boicsesd puszta alatt, az úgynevezett pányiki völgyeletben, hol e 
miatt nemes érezre való reményben évek előtt tárnát kezdettek hajtani a 
esillámpalába. Ugyancsak így behintve található a pyrit, és kevés clialkopyrit 
is, Meregyótól ny.-ra, a meregyói patak völgyében, a bocsi Kishegyről lejövő 
mély vízmosásban is, hol szintén eredménytelen érczkutatásra szolgál¬ 
tatott okot. 
A Kapus folyó völgyének felső részében, Erdőfalva és Gyerő-Monostor 
között ugyanilyen csillámpalaváltozatban borsónyi gömbölyödött gránát kris¬ 
tályokat (ocO) lettem; ezen változat azonban — úgy látszik -— igen aláren¬ 
delten fordul elő itten. Több van belőle a Meregyó és Kekiczel közt fekvő 
kristályos palahegyvonulatban, valamint a marótlaki kis csillámpala-szi- 
getben is. 
A csillámpala egy második változata az, melyben a fehér vagy sárgás 
muscovit apróbb-nagyobb, jól elkülönülő pikkelyei közt tisztán látszanak a 
quarezszemek is a pala lapjain. A csillám ezen változatban gyakran talk- 
nemü, t. i. zöldes- vagy sárgásfehér, és zsírfénybe hajló, és majd alárendelt 
a quarczlioz képest, a mikor a pala gyakran valami homokkőre emlé¬ 
keztet, majd meg annyira uralkodó, hogy az ujjak közt is könnyen szétmor¬ 
zsolható. Ez a változat az előbbihez képest alárendelt, határozott színtájt 
nem foglal el, hanem többszörösen belételepülve látható az uralkodó sötét¬ 
szürke vagy barna változatban, a mint a Kapus völgyén végig menve meg¬ 
győződtem róla. 
E gyéb változatokat az előleges, csupán makroskópos, vizsgálat nyomán 
nem lehet még constatálnom. Hogy a dr. Primics György által * górcsői 
vizsgálat alapján kimutatott csillámpala változatok közt minők és melyek 
vannak még képviselve területünkön, azt a gyűjtött anyag beható átvizsgá¬ 
lása fogja megmutatni. 
2. Vegyes őspalák (u. m. agyag-, agyagcsillám-, chlorit-, talk-, graphit-, 
amphibol- és mészpala). A csülámpalák egységes központi tömegét észak¬ 
keletnek egy azonos rétegességgel hozzátámaszkodó őspala-öv szegélyezi, mely 
a terület délkeleti sarkában kezdődve, k. b. 2‘5 kméternyi szélességben észak- 
nyugotnak Pányik határáig elhúzódik és itt az ó-tertiaer rétegek takarója alá 
vonul. Legnagyobb szélességben az egerbegyi patak és a Kapus folyója szelik 
át azt, s ezeknek hosszú völgyeiben és mellékvölgyeiben szépen észlelhető, 
miszerint a fenn elősorolt őspaláknak vékonyabb-vastagabb rétegei szabály¬ 
talanul váltakozva fordulnak elő. A szürke vagy vörlienyes színű, finom leve¬ 
les agyagcsillámpala itt az uralkodó kőzet s ebbe települve alárendelten for¬ 
dulnak elő a többiek. A chloritos palák inkább az övnek külső széle felé 
* A Kis-Szamos forrásvidéki hegység kristályos palakőzetei. Matli. és term. 
tud. közlemények. Kiadja a magy. tud. akadémia. XVIII. köt. 1882. XI. sz. 
