KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
289 
rendelt plagioklasból, quarczból és muscovitból áll, melyekhez mint esetleges 
elegyrész gyakran fekete turmalin-kristályok és ritkán gránát-szemcsék is 
hozzájárulnak. Szövetét tekintve a normál, egyenletes szemű és keverekű 
közép- vagy aprószemcsés változatokon kívül vannak öregszeműek, melyek¬ 
ben rendesen az orthoklas túl uralkodik és fekete turmalin hozzájárul (ég¬ 
ni atit ), van igen szép írásgranit is (p. a gyerő-monostori Köveshegyen), végre 
gneiszgranit, melyben a nagy csillámlevelek rétenként való elrendezkedése 
mellett nagyban is pados-táblás szerkezet észlelhető (így különösen Keleczel- 
nél). Ugyanezen változatban itt azt is észlelém, hogy a barna csillámpalának 
erősen gyűrt rétegdarabjai zárványként fordulnak elő benne : miből, daczára 
a pados-táblás szerkezetnek, ezen gneiszgranit intrusiv voltára lehet követ¬ 
keztetni. Mint említém, a gránit nagyobbrészt telérként fordul elő Bedecs és 
Gyerő-Monostor közt, s ezek a Bedecs patakának (vagyis Kapus völgyének) 
kitűnő természetes átmetszetében gyönyörűen föltárva észlelhetők. Bedecs 
felől vannak a legvékonyabb telérei, s ezek közt egy fél méternyi telér arról 
is nevezetes, hogy közvetlenül fölötte, egy darabig érintkezve is, egy fehér 
quareztrachytnak V 2 —1 méternyi telére halad párhuzamosan vele. Följebb 
mind sűrűbben következnek egymásután és mind vastagabbakká válnak a 
granittelérek, magukból vékony ágakat és igen vékony ereket (Apophysen) is 
küldve a vele érintkező csillám pala repedéseibe, míg végre a gyerő-monostori 
Rákospatak torkolatánál a gránit egészen kiszorítja a csillámpalát. Azt is 
lehet észlelni továbbá, hogy az egymáshoz igen közel fekvő, vastagabb gra¬ 
nittelérek közé szorult csillámpala kiváló erősen össze van gyűrve; a mi 
határozottan ezen teléreknek erőszakos fölnyomatása mellett szól. Az összes 
telérek, melyeknek száma legalább tízre tehető, közel függélyesen kiemel¬ 
kedve egymással csaknem párhuzamosan E-D irányban csapnak a bedecsi 
patak szűk völgyén keresztül; tehát a csillámpala-rétegeknek általános csa¬ 
pásirányára csaknem épszög alatt képződtek azon függélyes repedések az 
alaphegységben, melyekbe a gránit betódult. 
Egy további nevezetes tünemény ezen gránitoknál az, hogy Gyerő- 
Monostornál, és még Keleczelnél is, hol az összefüggőbb tömegekben meg¬ 
jelen, meglehetősen sűrűn át van hatva keresztül-kasul menő quarczit-erekkel, 
melyek nehány mmétertől több méterig változnak vastagságban. M. Gyerő- 
Monostoron a ref. templom és papiak megett mindjárt, az utczán keresztül 
csapva, és a patak sziklafalában egy k. b. 8—10 meter vastag quarczittelér 
/ 
van föltárva, mely csaknem függélyesen fölállítva, közel E—D irányban csap. 
A falun fölül, a Várhegy felé pedig — úgy tetszik nekem — ugyanezen telér¬ 
nek a folytatása fehérük a hegyoldalon. Itt apró kőbányákban fejtették a 
nagyrészt fehér, itt-ott vasrozsdafoltos, kissé csillámos quarczitot, s k. b. 50 
vaggonnal vittek belőle a Feketeerdő üveghutájába (Báród mellett). A quar¬ 
czit vastag táblákra van elválva, melyek vagy 70° alatt ny. felé dűlnek, míg 
a telér csapása itt is közel E—D-nek mondható. 
