I 
KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 291 
temen belül Nagy-Kapusnál hasonló kifejlődésben szemlélhető, a mennyiben 
a falu felett emelkedő meredek oldalon 4 ponkja legalább 12 vastagság¬ 
ban nyúlik végig a perforata-rétegek alsó határán. A kristályos palahegység 
lapos hegyhátain egyes elszigetelt rongyokként megmaradt kis részletkék¬ 
nek és foltoknak, valamint a Gyerő-Monostor, Keleczel és Incsel vidékén 
levő nagyobb összefüggő lepelnek petrographiai szerkezete annyiban kissé 
eltérő a Jegenye és Gyalu mellett kifejlődött perforata-rétegekéitől, hogy a 
perforataponk alatt erre mindenütt k. b. 10 m f vastagságú tömör mészmárga- 
pad fekszik telve Gríjphaea Eszterházyi, óriási Rostellaria sp. és az Euspa- 
tangus Haynaldi héjaival és kőbeleivel. Ezen mészmárgaponk alján, átme- 
nőleg az alsó tarkaagyagba, helyenként dús mészkötszerü conglomerátpad 
kapható, melyből a vidék lakói malomköveket készítenek. Ilyen malomkő¬ 
gödrök vannak: Gyerő-Monostornál a Rákos pataka felett keletnek emelkedő 
hegyoldalon, Dongó és Bedecs közt pedig a Djalu Dombi nevű hegylaposon. 
E nagyon meszes conglomerátpadot a terület ledélibb szélén, különösen a 
gyerő-monostori Köveshegy laposán, a Kalota-Űjfalutól és Incseltől délre eső 
magaslatokon, szürkésfehér és vörhenyes tarka, igen tömör és tiszta mészkő 
helyettesíti, mely külseje után első tekintetre valami mesozói mészkőnek 
volna tartható, ha az Anomya Casanovei, melyet bőven tartalmaz, el nem 
árulná, hogy a perforata-rétegek legalsó padjával van dolgunk. Ezen mészkő 
Dongó és Gyerő-Monostor közt is az utón többször megjelenik s kopár szik¬ 
lás talajt képez. Nevezetes, hogy a havasalji hegyhátakon, Dongó, Gyerő- 
Monostor és Kalota-Újfalu vidékén, a perforata-rétegek hátramaradt márga 
és meszes leplei azok, melyek művelésre érdemes termékeny talajt adnak 
és nyáron szép búzavetésektől díszlenek; míg az alsó tarkaagyag-rétegek 
kavicsos leple — mint már említém — erre nem alkalmas. Ezen okból 
eme területeken a szántóföldekben már messziről szemlélhetjük a perforata- 
rétegeknek elterjedését is. 
A perforata-rétegeknek az öve Meregyónál az itteni kristályos pala¬ 
részletbe ütközik és északnak a következő rétegek takarója alá vonul ugyan; 
annál érdekesebb azonban, hogy az úgynevezett Kalotaszegi vagy Bogdán- 
hegység szélén, a dácittal közvetlenül érintkezve, három helyen egy-egy kis 
töredéke, roncsa az ifjabb rétegek takaróján keresztül a felületre tolatott. 
Ezen helyek: Kalota-Szt.-Király határában a Bogdán hegynek alja, Magyaró- 
kerekénél a Horaitia hegy keleti lejtője, hol a perforatapadon kívül az azt 
kisérő puhánydús márgarétegek is — és Hódosfalva, hol a perforata-réte- 
gekkel együtt az azoknak fekü- és fedőrétegei is megjelennek kis téren erő¬ 
sen megzavart és fölforgatott rétegzéssel; a mi határozottan a később feltó¬ 
dult dácit mechanikai hatásának a műve. 
A perforata-rétegeknek vastagságát M.-Valkónál, a Sólymos hegy mély 
vízmosásaiban 22 méternek találtam, Gyerő-Monostor vidékén is k. b. 20 
méterre becsülöm azt, a mi nem igen tér el a Jegenye, N.-Kapus és Gyalu 
