A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
292 
vidékén kimutatott vastagságtól, ha leszámítjuk itten az alján megjelenő 
gipszponkok tetemes vastagságát, mely telepek arra teljesen hiányzanak. 
ES. Alsó darvamész-rétegiek. Ezeknek mindkét színtája, t. i. a 6—8 
meter vastag alsó durvamészpadok és ezek alatt k. b. 80 m j vastag ostrea- 
tályag, ez idei területemen belül typusos kifejlődésben mutatkoznak, és 
N.-Kapustól kezdve Gyerő-Vásárhelyen és Jegenyén át nagy ívalakban vonul 
azoknak széles öve Meregyóig, a Kalotaszeg legbelső szögletébe, hol ezen 
rétegek is a meregyó-rekitzeli kristályos pala-vonulatba ütköznek, és észak 
felé az ifjabb rétegek takarója alá merülnek. Legjellemzőbb kövületei, az 
Ostrea cymbula, Lamarck, Ostrea multicostata, Desh., Pe.cten Stachci, 
Hofrn., Sismondia occitana, Desor, AlveoUna sp. s a t. erre is bőven kap¬ 
hatók, különösen 1 ivritté mellett az Angonuluj-hegyen, Gyerö-Monostornál. 
a Déde- és Várhegyen, M.-Valkónál a Malató- és Sólymos kúpokon, Inesel- 
nel a Certatie hegyen s a t. Az alsó durvamész erre mindenütt meredeken 
kiemelkedő hegyeknek terjedelmes, a rétegdülés irányában igen lankásan 
lejtő hátait alkotja, mely hegyalakzati viszonyról elterjedése már messziről 
fölismerhető. Forrásokban itt is dúsnak mondható az alsó durvamész-réteg • 
azok természetesen mind a rétegdülés irányában, tehát a hegyeknek észak 
felé fordult lejtőin vagy alján fakadnak. 
Nevezetes, hogy a dáciteruptio az alsó durvamésznek is két csekély 
rögjét szakította el és emelte ki a perforata-rétegek társaságában a mély¬ 
ségből. Az első ponk Kalota-Szt.-Király határában a már említett 
helyen, a második pedig Hódosfalvánál. az itteni dácithegyszél egy kis 
öblében van. 
Ed. Felső tarkaagyag-rétegek. Ezekkel idei területemen belül Nagy- 
Kapus, Deritte, Oláh-Bikái, Nagy-Kalota, Kalota-Szt.-Király, Bökény és Bocs 
határán találkoztam, hol vékonyabb-vastagabb, vörösszínü lepelként borítják 
az előbb tárgyalt rétegeket és csupán a Kalotaszegben lépnek föl szakadat¬ 
lan rétegövként teljes vastagságukban a felületen. Kövületeknek nyomait nem 
sikerült felfedeznem erre. 
E5. Felső durvamész rétegek. Nagy-Kapusnál a Köves- és a Medvés- 
liegy, a gesztrágyi Nagyhegy, a Kalotaszegben pedig a K.-Szt.-Király és 
Bocs közt elterülő hegyvonulatok terjedelmes hátait borítja a felső durva¬ 
mészkő, jellemző bő puhány- és echinida-kövületeivel. N.-Kapus környékén 
hatalmas gipszponkokkal kezdődnek ezen rétegek, melyek a Köveshegyen 
legalább 1 2 m ] vastagságot elérnek. A Kalotaszegben a gypsre nem akadtam 
az idén; de helyette általánosan elterül alján az édesvízi mészkő, és különö¬ 
sen Bocs, Bökény vidékén még közvetlen a felületen is nagy területet foglal 
el ezen színtája. A bocsi Kishegy meredek, sziklás alján igen tetemes és érde¬ 
kes hegycsuszamlásnak nyoma látható, s itten az édesvízi mészkőponk 
vastagsága 4 méter, és körülbelül ezen vastagságban végigvonul a Bogdán- 
hegység szélén északnak Magyarókerekén át Marótlakáig, hol 2 év előtt volt 
