KOCH ANTAL FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
293 
alkalmam azt tanulmányozni. Kövületeket igen gyéren tartalmaz, t. i. édes¬ 
vízi csigákat és Chara sp. terméseket. 
Ezen édesvízi mészkőponk felett aztán a typusos tengeri felső durva¬ 
mészkő kövületes padjai következnek, márgás rétegekkel váltakozva, mint 
múlt évi területeimben is észleltetett. — Remete pusztánál az országúton 
látható egy csekély durvamész- és tarkaagyag-rögöcske 60° ENy dőléssel, 
és Hódosfalvánál a már említett öbölben is egy nagyobb töredék, átbukta¬ 
tott helyzetben, mint a dáciteruptió tanúbizonyságai. 
E6. Intermedia-rétegek. Ezek idei területemnek csak nehány pontján 
jelennek meg, mint az egykori általánosabb takarónak hátramaradt rongyai; 
így különösen Kal.-Szt-Királynál a Horaitia- és a Bogdán-hegység keleti 
alján, hova Magyarókereke felől belenyúlik egy keskeny szalagforma elő¬ 
fordulás, mely különösen szabad koráloknak bősége által tűnik fel, mi mel¬ 
lett a Pecten Thorenti, d’ARCH. és a két jellemző nummulitfaj (Numm. 
intermedia és Fichteli) épen oly gyakori, mint egyebütt is. Ezen keskeny 
szalagalaku előfordulásnak utolsó részlete a szt-királyi patak völgyén túl, 
már közel Bocshoz, födi a felső durva mészből álló hegyhátat. Végre igen 
alárendelten megvan azon idősebb tertüer rétegekből álló rögben is, mely 
Hódosfalvánál tolatott a felületre; de itten már hiányzanak a korái ok. 
E7. Bryozoa-rétegek. Biztos nyomaikat megtaláltam K.-Szt-Királytól 
délnyugotra, hol a bryozoás agyagmárga igen csekély területen födi az interme- 
diamárgát. Megvan továbbá a hódasfalvi ó-tertiaer rétegek föltolt rögjeben is. 
II. Oligoczén képződmények (0.) közűi idei fölvételi területe¬ 
men belül csak az aquitaniai emeletű vörös és szürke tarka agyag-, homok- és 
kavics-rétegekkel találkoztam Hódosfalvánál, hol azok a meredeken kiemel¬ 
kedő dácitliegység tövéig elnyúlnak, s hol ennek takaróján át a többször 
említett, ó-tertiier-iétegekből álló, rög van a felületre tolva. Az aquitaniai 
emeletnek úgynevezett «Forgácskúti rétegei» (01.) azok, melyek itten a 
dácithegységhez támaszkodnak. 
III. Diluviális és alluviális üledékek (I). és A.). K.-Szent- 
Ivirály felől sárga, homokos-kavicsos agyag nyúlik bele idei területembe. 
Nagy-Kalotáig körülbelül, mely azonos a Magyarókereke körül kifejlődött 
diluviummal, s ugyanide számítható a Nagy-Sebes és Kis-Sebes közt azon 
terraszt fedő sárga agyagja, mely a Sebes-Körös és a Dregán folyók össze- 
szakadási szögletében fekszik. Ezeken kívül csupán jelenkori üledékek talál¬ 
hatók a területnek nagyobbrészt keskeny völgyeinek talpán. Valami emlí¬ 
tésre méltó dolgot egyikben sem leltem. 
Tertiser eruptív kőzetek. 
Idei területemen a tertüer eruptív kőzetek kiváló szerepet játszanak, a 
mennyiben egyfelől tömegesen annak nyugoti szélén a Vlegyásza hegység- 
