A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884 RŐL. 
2 94 
nek hatalmas csoportját alkotják, másfelől telérekben a terület déli részének 
számos pontján áthatják az öspalákat s még az ó-tertüer rétegeket is. A Yle- 
gyásza quarczandesitjének vagy dácitjának petrograpliiai és hegyszerkezeti 
viszonyairól már korábban behatóan értekeztem, * mért is ismétlések elke¬ 
rülése végett oda utalhatok. Csak azt konstatálhatom, hogy idei kirándulá¬ 
saim által, melyeket különösen ezen hegycsoport még be nem járt részeibe 
tettem, újból meggyőződtem, hogy a Vlegyásza tömegének egynemű (homo¬ 
gén) szerkezetére, a dáeit szöveti változatainak föllépési módjára, törmelékes 
terményeknek csaknem teljes hiányára es a dáciteruptio geológiai korára 
vonatkozó régibb fölfogásom és nézeteim nagyban és általában helyesek. 
Üledékes dácittuffát vagy brecciát most sem láttam seholsem a Vlegyászának 
ez idén bejárt területén belül, csupán egy nemét az eruptív brecciának, a 
Rékád völgy — a Székelyó egy mellékvölgye — északi lejtőjén, mely ural- 
kodólag szintén porphyros dácitból áll, de telve kristályos paláknak szögletes 
töredékeivel és a verrucano-conglomerátok quarczkavicsaival, melyeket 
hevenfolyó állapotban a mélységben magába gyúrhatott. Quarcz-zár- 
ványokat különben a kis-sebesi bányának granitoporphyros dácitja is 
gyakran tartalmaz, egész ököl-nagyságig, s ezeknek sűrűn repedezett volta 
világosan tanúskodik a körülzáró kőzetnek egykori hevenfolyó állapotá¬ 
ról. Az is gyakori tünemény, hogy egészen eltérő szöveti változatok kisebb- 
nagyobb fészkek gyanánt fordulnak elő benne; így különösen az említett 
kőbányában a granitoporphyros dáeit aprópor phyros, tinóm szemcsés és egé¬ 
szen tömör változatokat zár magába. Erről is nehány évvel ezelőtt szóltam 
már. ** A szintén igen érdekes granitzárványokról már e jelentés 
folyamában volt szó. Székelyó és Viság közt, a Dj. Ciceri nevű hegy¬ 
nek keleti lejtőjén, a rhyolithes dácitban egy k. b. Va köbméter nagy¬ 
ságú fehér mészkő-tömböt találtam, mely contacthatás következtében 
csaknem a közepéig erősen kristályos szemcséssé vált,de mészsilikát 
képződést nem mutatott. Még csak azt említem, hogy a kissebesi granito¬ 
porphyros dácitnak a felülethez közel eső mállott részében az andesinnek 
fölbomlása következtében sárgásfehér cokit és húsvörös desmin képződ¬ 
nek, melyek annak üregeit és repedéseit kitöltik, és a rézbányái isme¬ 
retes desminelőforduláshoz tökéletesen hasonlítanak, habár oly szép jegecz- 
csoportokat, mint ottan, nem sikerült még kapni. 
A Vlegyásza tömegében, idei fölvételi területemen belül, a quarcz- 
andesiten és eruptív brecciáján kívül dr. Kürthy S. tanúsága szerint *** 
* A Vegyásza és a szomszéd területek trachytjainak kőzettani és hegyszerkezeti 
viszonyai (a Vlegyásza hegyzömének átnézetés földtani térképével). Az Érd. Mnz. 
Egyl. évkönyvei. Uj folyam. II. köt. VIII. sz. 1878. 
** A f. évi máj. hó 10-én Csúcsa vidékére tett földtani kirándulás eredményei. 
Orv. term. tud. Értesitő. I. 1879. 115. 1. 
*** A Vlegyásza és a szomszédos területek trachytjának kőzettani vizsgálata. 
Az Érd. Muz. Évkönyve. Új folyam. II. k. VIII. sz. 1878. 279 és 300 1. 
