298 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
tál E-ra fekvő vidékre, még pedig legnagyobbrészt az itt szóba hozott terü¬ 
letre terjedtek. 
Részemről a Vale Putna-Délu Soci által jelölt területet szintén — ha¬ 
bár csak másodlagos, alárendelt — sülyedésnek tekintem. 
E sülyedési területeknek Délen megfelel aztán a hegység emelkedése, 
illetőleg a hegytömegek összetolatása és f'eltorlasztMása a Munte Semenik-ig 
Északon. 
Hogy a vázolt viszonyok mellett a íőcsapásirányokon belül a rétegek 
ismételten helyenkénti hajlásokat, fordulatokat és redőzeteket észlelteinek, 
az természetes. Meredeken fölegyenesedve látjuk a rétegeket nevezetesen az 
érintett másodlagos sülyedési terület közelében. Itt a Yale Tariia és Minis¬ 
völgyben az 50—75° közt forgó dőlési szög gyakori tünemény, sőt a Y. Ta- 
riiában, liol a Yale Putna abba szakad, merőleges állásban is megfigyelhet¬ 
jük azokat. 
Bozovicstöl E -ra — mint Böckh előbbi jelentéseiből, valamint saját 
tavali jelentésemből is ismeretes — a Minis-völgy bal lejtőjében a kristályo 
palák felső vagy III. csoportjával találkozunk. E csoport kőzetei folytatódnak 
aztán a Babintiu maré deli lejtőitől kezdve tovább E-ra a Minis- és Ponyászka- 
völgyek K-i oldalain. Ez utóbbi völgy bal lejtőjében, a Poiána Scaloge táján, 
még amphibolitokat és agyagcsillámpalát észlelünk. Az Ogasu Alibeg torko¬ 
latától nem messze D-re a kristályos palakőzetek középső vagy II. csoport-: 
jára akadunk, mely aztán, az érintett félköralakú fordulatnak megfelelően, a 
III. csoportot félkör alakjában fogja körül. 
A középső (II.) csoport kőzeteinek petrografiai jelleme az utolsó 
két jelentésemben vázolt marad, azaz fölötte egyhangú. Tat maiint és gránátot 
tartalmazó csillámpala váltakozik szürke csillámgneiszszal, vagy alárendel¬ 
tebben tiszta muscovitgneiszszal. A csülámpala — mint az e hegységben oly 
gyakran észlelhető — földpátot is vesz fel, mely esetben földpát-csillámpa- 
lának nevezhető, vagy pedig a földpát nagyobb mennyiségben való jelenlé¬ 
tével csillámgneiszba megy át. A kis fészkekben való gránitszerű kiválások 
a csillámpalában itt sem hiányzanak. A «Cracu cu drumu»-n (gerincz az 
ösvénynyel) a gránit határán fellépő muscovitgneisz apró gránátokat mutat. 
A rétegek a «Tilva eapi»-ig 40—00° alatt dőlnek. 
A felső (III.) csoport fedőbb részében — miként azt tavali jelen¬ 
tésemben kiemeltem * — csillámpala és gneisz az uralkodó kőzetek. A Minis¬ 
völgy fele és a fedő irányában menve, ismét az amphibolitos palák és phylli- 
tek zónájába jutunk. 
A csillámpalában itt is több ponton — úgy péld. a Poiána lui Des- 
potu-n — gránát mutatkozik; a turmalin itt-ott szintén fellép benne. 
A gneisz gyakran szürke csillámgneisz, mely pár ponton gránátot is 
* L. a f. id. h. 237. 1. 
