ROTH LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
299 
tartalmaz. A Poiána obcila körül és a Culme frentarilor-on e gneisz kitünően 
lemezes. A Poi. Muresculuitól EK-re, az utón, csomós gneisz észlelhető, mely 
a Poi. Izvoru sesztu és a Delu Scalőge közt, t. i. a 922 m. és 872 m. magas¬ 
sági pontok közt levő csücson, újra mutatkozik. E tájon tömött, quarzitos 
gneisz is van jelen. A Poi. Pattasiutól E-ra fekvő kúpon csíkos gneisz tűnik 
szemünkbe, mely szintén a fóldpátok porphyros kiválására való hajlamot 
mutat. Bétegzett vagy palás gneisz (Naumann értelmében) áll elő a Poi. Mu- 
rescului DNy-i végén. A Ponyászka bal lejtőjében, a gránit közelében, igen 
csillámos gneisz jelenik meg, mely a Muntegneiszra emlékeztet. A Delu 
Zagradé -11 végre vékonypalás, tiszta muscovit- gneiszt találunk. 
A Minis-völgy felé uralkodó amphibolitos palák és phyllitek, melyek 
összességükben véve a csillámpala-gneisz zónájának fedőjét képezik, rendesen 
egymással váltakozva lépnek fel, mely váltakozásban több ponton a jobban 
félig kristályos kinézést nyerő csillámpala is részt vesz. Ez utóbbival külön¬ 
ben többnyire a phyllitgneiszt látjuk társulni. Pyrit e kőzetekben csaknem 
mindig található ; vele együtt vagy helyette fellép gyakrabban — de rendesen 
csak az elválási lapokat bevonva — annak átalakulási terménye, a limonit. 
6r7T//i7-tartalom szintén gyakran van meg, rendesen az agyagcsillámpalához 
van hozzákötve. A lencsék- s fekvetekben fellépő quarz mellett mészpát itt 
— erek- s erecskékben vagy csak hártyák alakjában — az amphibolitos 
palák és phyllitek rendes kisérője, helyenként pedig valóságos mészphyl 
litáll elő. 
A Babintiu maré-n, valamint a Poi. Porumbától D-re és Ny-ra, az 
agyagcsillámpala túlnyomóan mint vékonyleveles, valódi «phyllit» van kikép¬ 
ződve. Az utóbbi poiána (519 m. ponttól) Ny-ra, az árokban, a phyllit fekvő¬ 
jében zöldesülámos, talkos kinézésű csillámgneisz, s erre aztán a csillámpala- 
és csillámgneisz-zóna következik. A zöld csillám alighanem a barna biotit 
átalakulási terménye. Csuszamlások a hegyek oldalain, igen valószínűen a 
phyllit keresztüláztatott felületén, gyakrabban láthatók. A «Vérei pravo» 
DNy-i lejtőjén, t. i. a Vale Putna és Vale Tariia közti vízválasztón, a csillám¬ 
pala a felületen mállás következtében kemény, kékes agyaggá átváltoztatva 
mutatkozik. A «Babintiu mare» déli lejtőjén, a hid közelében felhúzódó árok¬ 
ban, valamint a Délu Boci déli s a V. Tariia jobb lejtőjében — mint betele¬ 
pülés az agyagcsülámpalában — vöröses vagy zöldes, quarzitos, néha kissé 
meszes kőzet észlelhető, mely kevés földpátot és csillámot tartalmaz, és erő¬ 
sen repedezett. Az érintett árokban e kőzet pyrit-szemecskék mellett egy zöld 
ásványt (smaragditot ?) mutat. 
A zöld palák, melyek a D. Tariia hegy hátán — az 525 méterrel jelölt 
kúpig — mindenütt találhatók és az Og. Suhaciu-ból a «Craieste»ig felvo¬ 
nulnak, igen repedezettek és mállás következtében gyakran egészen átvál¬ 
toztatva tűnnek elő, — legnagyobbrészt chloritos paláknak nevezendők, 
melyek többször quarzitosak lesznek. Velők együtt tiszta amphibolpala és 
20* 
