300 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
amphibolgneisz is lép fel, mely kőzetek már a «Rudina» É-i lejtőjén is ész¬ 
lelhetők. 
A Vale Tariia jobb lejtőjében, azaz annak a Minis-völgybe való torko¬ 
latánál, a Bozovics-stájerlaki út mellett, s az alacsony, rétekkel és kukoricza- 
földekkel borított elődombok lejtőjén, a mállásnak induló, quarzdús agyag- 
csillámpala rozsdabarna limonitkéreg alatt pyritet mutat, mely ásvány itt e 
kőzetet meglehetős dúsan átszövi. A pyrittartalom nyomozható aztán, a med¬ 
dig az alacsony lejtőn a palák láthatók. Szintén valamivel dúsabban mint 
rendesen mutatkozik a pyrit hasonló kőzetben a Minis-völgy bal partján, az 
úton, «Craiesté» -töl ENy-ra is. 
A Délu Tariia Ny-i lejtőjén húzódó árokban, mely e begy 520 méterrel 
jelölt kúpjától Ny-ra fekszik, az ampbibolitos palával váltakozó agyagcsillám- 
pala, a begylejtőn lévő két kis poiánától E-ra, körülbelül 1 meter vastag 
gro/ií-betelepülést mutat. E grafit részben meglehetős tiszta anyag; lefelé 
kevés pyritet tartalmaz, és a legfekvöbb részében fehér mészpát-erekkel van 
áthúzódva. Az árok talpában, valamint fölebb az árokban újból mutatkozik 
grafittartalom. A Poi. Rajcului Ny-i lejtőjén húzódó árokban szintén tisztább 
grafitos részek láthatók. 
Ezen árok torkolatától kezdve a Minis-völgyben föl, a mészsziklák felé 
menve, ez utóbbiak közvetetten fekvőjében mállás következtében erősen 
átváltozott grafitos agyagcsillámpalát találunk, mely részben brecciaszerű 
kinézést nyer és kis quarzszemeket zár magába. E brecciaszerű részek azt 
benyomást teszik, mintha a hegynyomás folytán bekövetkezett összezúzódás 
által jöttek volna létre. A grafitos agyagcsillámpala a fekvőbb részekben 
vöröses kristályos mészszel váltakozik. 
Tovább a fekvőben a valódi phyllitek, s alattuk ismét grafitos agyag- 
csillámpalák jelennek meg, mely utóbbiak alatt aztán, meglehetősen repede¬ 
zett padokban, újból a vöröses mész és quarzos, grafitos agyagcsillámpala 
következik. A grafit ezen, az úton már messzebbről feltűnő feltárásban túl¬ 
nyomóan csak mint impraegnátió és bevonatként jelenik meg, meglehetős 
tisztán csak vékony szalagocskákban mutatkozik. A lejtőn fenn zöldes clilo- 
ritos palák és ismételten brecciaszerű fekvetek is láthatók. 
A kristályos palakőzetek felső csoportját a hegységben E-ra, azaz a 
fekvő irányában követve, e csoportnak itt túlnyomóan csillámpala és gneisz 
kepezte középső zónájából annak alsó, nagyrészt amphibolitokból álló zóná¬ 
jába jutunk. 
Már a Poi. Pattasiu táján mutatkozik betelepülésként a csillámpala- 
gneisz közt egy amphibolit-vonulat. Amphibolit-betelepülés észlelhető továbbá 
a Poi. serbului (Og. Térié) K-i szomszédságában; a Poi. Izvoru sesztu-tól 
E-ra fekvő, 922 meterrel jelölt kúpon pedig gránáttartalmu amphibolgneisz 
lép fel. A Poi. Kozsokariu-Poi. Scalóge tájától E-ra és K-re aztán uralkodó 
az amphibolit. Ez a Ponyászkához közelebb csillámpalával és agyagcsillám- 
