304 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884- RŐL. 
esz, a nélkül, hogy megolvadna; cobalt-oldattal megnedvesitve és újból izzítva 
világos rózsaszínűvé változik. Üvegcsőben hevítve vizet ad, mely indifferens 
hatású. A szerpentinben levő fekete fémszemek a mágnes által vonatnak, és 
boraxxal a elírom reactióját (fűzőid) tisztán mutatják, minél fogva chromvas- 
ércz-nek tekinthetők. Vékony csiszolatban a fehéres anyag számtalan barnás, 
finom szálkákból álló kristályok által van átszőve, melyek polarizált fényben 
egyenesen kioltanak. A kőzetpéldányon előfordul vékony érben a szerpentin- 
asbest (chrysotil) is, melynek finom szálai ugyanezt a világos barna színt 
és egyenes kioltást mutatják, úgy hogy bátran feltehetjük, hogy a kőzetet 
átszövő tűk sem egyebek, mint szerpentinasbest vagyis chrysotil- tűk. E tűk 
közti közeket szinten szerpentinizalt és halmaz-polarizátiót mutató fehéres 
anyag tölti ki. A chromit- szemek körül pedig világos udvarok vannak. 
«A sötétebbzöld szerpentinekben, melyek bizonyos szalagosságot árulnak 
el, górcső alatt a csiszolatban szintén túlnyomóknak bizonyulnak a chrysotil- tűk. 
A fekete érezszemek — és ezek erősen — vontatnak a mágnes által és for¬ 
rasztócső előtt a boraxgyöngyben csupán csak a vas reactióját (küllángban 
2. ábra. .2 
c g = Csillámgneísz 
s = Serpentin. 
pg = Pliyllitgneisz. 
q = Qnarzit. 
m = Mediteran. 
Ny DNy. KEK. 
sárga, bellángban üvegzöld) adják, ügy hogy ennélfogva azokat majnetit-nak 
kell tartani. 
«A vizsgált kőzetpéldányok annyira át vannak változtatva homogén 
anyaggá, hogy az egykori eredeti kőzet mivoltára nem lehet következtetést 
vonni.» 
A 459 m.-rel jelölt magassági ponttól DK.-re fekvő kis kúp lejtőjén, 
mely a Yale Tariia felé ereszkedik, a csillámgneisz mint fekvő és pliyllitgneisz 
mint fedő közt beékelve, keskeny, helyenként csaknem rétegzettnek látszó 
sávban ismét mutatkozik a szerpentin. (2. ábra.) 
A szemközt levő lejtőben, a Yale Tariia felé, közvetetlenűl kiszéle¬ 
sedése előtt, orralakúan előretolt dombon, a csillámgneiszt kisérve, egészen 
apró foltban még egyszer megjelenik a szerpentin, melyet azonban a medi¬ 
terrán kavics és agyag azonnal elfed. 
A Delu Tariia legéjszakiabb, 525 m.-rel jelölt kúpján, a zöld chloritos 
palán rajtaülve, brecciaszerű j>cilaconglomerátot találunk. Ez, 
anyaga főleg a zöld chloritos palából és chloritos gneiszből eredvén, szintén 
lulnyomóan zöldes szinti. A zöldes palaanyagban a brecciás részeken kívül 
tisztán gördült, vöröses quarzhömpölyöket, sötét agyagpalaszerű részecskéket. 
