ROTH LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
305 
fehér quarzszemeket, valamint a zöld palák és gneiszok szabályszerűen meg¬ 
kerekített görélyeit is észleljük, nyilván tehát a chloritos paláknál fiatalabb 
korú képződéssel van itt dolgunk. Ilyféle, csak jobban mállott, kőzetek ibolya- 
színű és világoszöld vagy kékes agyagpalával együtt aztán a Craieste Ny.-i 
lejtőjén, egy foltban, ismét fordulnak elő. 
Minthogy ezen elszigetelten fellépő lerakódás földtani korára nézve 
valami tüzetesebb adatot megszereznem nem sikerült, e tekintetben csak 
némileg biztosabbat nem mondhatok. Az ezen előfordulásoktól ENy.-ra jelent¬ 
kező carbon korszakbeli larakódásokkal azonban a szóban forgó képződést 
megegyeztethetőnek nem tartom. Ez utóbbi petrografiai kiképződése t. i. a 
carbonos conglomerátokétól — mint azt látni fogjuk — lényegesen ebit; 
hajlandó vagyok e brecciaszerű palaconglomerátot a carbonos coinjlomerútnál 
régibb palaiozoos lerakodásnak tekinteni. 
A dYerci pravo» és «Dilma» DNy.-i lejtőjén, a mediterrán határán, 
quarzit mutatkozik, mely mindinkább vékonyaid) szalagban az említett 
szerpentin-elődomb felé vonul, melynek közelében kiékűl. A Dilma-hegytöl 
D.-re, az árokban, a breccia- vagy tisztán conglomerátszerü kékes quarzit 
hatalmas sziklákban jelenik meg. Itt kalapácsütésre kénes szagot áraszt. 
A kőzet egészen fehér is lesz, és a hasadéklapokon rozsdabarna bevonatot 
mutat; a réteglapokra való merőleges irányban, erősen repedezett, minek 
folytán könnyen hull apró darabokra szét. 
E quarzit közvetetten fekvőjét zöldes phyllitgneisz képezi. Az előbbinek 
fekvőrétegeiben phyllites és földpátot is tartalmazó fekveteket lehet meg¬ 
figyelni, éqmgy mint a fekvő phyllitgneisz legfedőbb részei igen quarzitosakká 
válnak, úgy hogy tehát a két képződés határán átmenet létezik. Az előbb 
említett kis küpon, a 459 m. mag. ponttól DK-re, szintén a phyllitgneisz 
fedőjében mutatkozik apró sávban a quarzit (1. a 2. ábrát). A kőzet a fekvő 
részében itt is pliyllitszerű anyaggal keverve van, a fedő felé azonban tiszta, 
breccia- vagy conglomerátszerü quarzit lesz; itt vékony mészkéreggel van a 
hasadék-lapokon bevonva, részben a ragasztószer is mész. 
E quarzit igen emlékeztet a Lajta-liegység hasonnemű kőzetére, föld¬ 
tani korára nézve hajlandó vagyok azt a brecciaszerű palaconglomeráttal 
körülbelől párhuzamba állítani. 
A carbon- vagy Jcőszén-systema sedimentjeit területemen csak 
egy helyen, t. i. a «Zagrádia»-tájon lévő Poiána Visanului körűi constatál- 
hattam, hol azok nagyobb foltban a hegylejtőn megjelennek. 
Fellépésük e vidéken a Minis jobbparti, már Kudernatsch által megis¬ 
mertetett carbonvonulatnak E-i folytatását és egyszersmind végét is jelöli. 
Conglomerát, homokkő és palák váltakozásából állanak; legalól azonban 
mindig durva conglomerátot találunk, mit a Minis jobbparti előfordulásokra 
nézve Kudernatsch* is kiemel. A rétegeket alkotó anyagé helyen túlnyomóan 
* F. id. h., 81. 1. 
