EOTH LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
309 
Böckh tisztelt barátom, kinek alkalma volt, a bánsági Ny.-i «krétamészkő »t 
vonulatot több éven át tanulmányozni, és ki e tanulmányainak eredményé- 
a ((Földtani Közlöny »*)-ben publikálta, tapasztalatai nyomán oda nyilatkozik, 
miszerint e vonulatnak kovcidússágiik által feltűnő mészkövei jurakorbeliek. 
Leghelyesebben vélek tehát eljárni, ha az itt vázolt mészkőlerakodások alsóbb 
részét, mely az útról fel az említett lépcsőzetig nyomozható, jurakorbelinek, 
az ezen rajta települő felső, egészen tiszta, szarukőmentes mészkőből álló 
részt pedig — szintén Böckh tapasztalatai alapján -— felső kréta korbelinek, 
még pedig az általa Bucsáva vidékén e felső krétakorbeli lerakodásokban 
felismert két csoport mélyebb]ének, melynek E.-i folytatását ő Mocseris vidé¬ 
kén is kimutatta, — tekintem. 
E mélyebb felső krétákon csoportnak felelnek meg az érintett mészkő- 
előfordulások a Cracu Bologi-n is, a Ponyászka-völgy bal lejtőjén, melyekkel 
egészen alárendelten egy helyt meszes homokkő is mutatkozik. Itt koraltöm- 
zsök és egyes koraiok gyakrabban fordulnak elő, a Cracu Bologi 611 m. mag. 
csúcsán szép Maeandrinát találtam. De a koraiokon kívül más kövület itt 
sem találkozik. 
A Zagrádia-táj tárgyalt mészszikláitól K.-re, fenn a hegyen, az alap¬ 
hegység (csillám- és agyagcsillámpala) közé kis rögben beékelve, vöröses, 
erősen összeragasztott mészconglomerátra akadunk. Ez főleg vöröses, 
tiszta, mellette sárga és szürke, néha kissé szaruköves mészkő, grafitos és 
m állott chloritos palák, valamint quarz kisebb görélyeiből áll, több helyt 
fehér mészpáterek által van átszőve, és itt-ott vörösvasércz-részecskéket 
tartalmaz. Ezen a felületen keskeny szalagocska alakjában megjelenő rög 
/ 
E.-i végén, a kukoriczaíöld közelében, e mészconglomerát durva meszes 
homokkőbe is átmegy. Minthogy e képződés túlnyomó anyaga nagyon való¬ 
színűen a jura- és krétameszekből ered, igen közelfekvő az a gondolat, hogy 
abban krétakorbeli, ha nem talán ennél még fiatalabb lerakodással van 
dolgunk. 
Trachyt a szóban forgó területen több ponton, helyenként össze¬ 
függő kisebb részekben, többnyire pedig csak egészen keskeny telérekben lé]) 
fel. Összefüggő részekben találjuk e kőzetet a Poiána Alibeg szomszédságában, 
hol az e poiánától D.-re és főleg K.-re a lejtőn le az Ogasu Alibegbe húzódik. 
Itt a kristályos palakőzetek III. csoportján, még pedig az amphiboliton 
tör át, melynek apró részeit helyenként magába is zárja. Oszlopszerű elválást 
mutatva, compact tömeget képez, és hatalmas sziklákban áll ki a poiá¬ 
nától K.-re. 
Ez gránitos-kristályos szerkezettel bíró, ép amphibol-földpát-trachyt, 
melyben a biotit csaknem eltűnik; a földpát dr. Schafarzik szerint labra- 
dorit, a kőzet tehát szerinte amphibol-labradorit-quarz-trachyt-nak nevezendő. 
*) L. nevezetesen a XI. és XIII. kötetet. 
