ROTH LAJOS FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
311 
leülepedéseit, részben meglehetősen tetemes magasságban a mai völgy talpa 
fölött (100 mét.-nél több vizszíni különbségek is) a Minis-völgy bal lejtőjén, 
a Babintiu maré deli lejtőjétől kezdve a Zagrádia-táj E-i végéig, tehát a 
tulajdonképi Ponyászka-völgy torkolatáig találjuk. 
Ezen üledékek néha durva, agyagos homokkal társuló kavicsból és 
agyagból állanak. Az előbbi rendesen nagy hömpölyöket mutat, az utóbbi 
sárga, szívós, vagy vöröses agyag. Kis diluviális fönsíkoknál (D. Tariia Ny.-i 
lejtője) a viszonyt úgy észleljük, hogy az agyag magát a fönsíkot borítja, 
a hömpölyök pedig a fönsík szélén mutatkoznak. Az agyag elmosatása követ¬ 
keztében t. i. a szélen a mélyebben fekvő kavics jut napfényre. 
A Zagrádia-tájon (csárda közelében, attól DK-re) vöröses agyagra aka¬ 
dunk, mely helyenként mállott kristályos palák, carbon-conglomerát és 
mesozoos mészkő-darabok zárványai mellett sok kékes mész- és vasas con- 
crétiót zár magába. Egy ilyen nagyobb concrétió belseje meszböl, a külső 
kéreg vörösvasérczből áll. 
Mésztufa-képződések a mesozoos mészkő-vonulat terén úgy a 
Ponyászka-völgy mint a Minis-völgyszoros mindkét partján apró részekben 
fordulnak elő; a Babintiu maré déli lejtőjén egy árokban a kristályos palák 
zónájában is akadtam egészen apró mésztufa-foltra. E mésztufák részben 
talán még diluviális, ^legnagyobbrészt pedig már alluviális koruaknak tekin¬ 
tendők. 
Képződésük ez idő szerint is folyton történik, mint arról többek közt 
a Coronini-forrásból lefolyó patak azon részén meggyőződhetünk, hol az a 
Minisba való esése előtt kisebb zuhatagban a mészsziklákon lerohan. Itt 
a mészsziklákat vékony mésztufa-kéreggel látjuk bevonva. A kis plateau 
a hídnál (Minis jobb partja) egészen mésztufából áll; az utóbbi nevezetesebb 
vastagságban van itt lerakódva. 
A mi a tárgyalt területen előforduló kőzetnemek és ásványos anyagok 
használhatóság át illeti, ezek főkép a hegységben való többé-kevésbbé 
nehéz hozzáférhetőségük miatt egyelőre inkább csak akadémiai, mint valódi 
praktikus értéket képviselnek. Tájékozásul azonban a következőkre akarom 
felhívni a figyelmet. 
A Poiána obcila táján, valamint aCulrne frentarilor-on előforduló, kitü ¬ 
nően lemezes , szürke csillámgneisz kövezetlapokra volna alkalmas. A Poiána 
Muresculuitól EK-re, a 922 m. mag. csúcs közelében fellépő tömör, quar- 
zitos gneisz építkezéseknél alapzatokra igen jó anyagot szolgáltatna. A tavali 
jelentésemben a Pattas-patak medréből említett, egészen vékonypalás, krypto- 
kristályos aktinolithpala a fedőpalához hasonló alkalmazást engedne meg. 
Efféle kőzeteket még több helyt találunk a kristályos palák III. csoport¬ 
ján belől. 
A szintén már tavaly említett tiszta, fehér quarz (tejquarz) , mely 
a Munté-n, a «Nagy sasfürdő»-töl EK-re hatalmasabb sziklákban kiáll, az 
