HALAVÁTS GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
313 
6. JELENTES AZ 1884. ÉVBEN ORAVICZA—ROMÁN-BOGSÁN KÖR¬ 
NYÉKÉN ESZKÖZÖLT RÉSZLETES FÖLDTANI FELVÉTELRŐL. 
HaLAVÁTS GYULÁ-tÓl. 
Az idén, keletről csatlakozva a megelőző években felvett területhez, 
Oravicza — Román-Bogsán környékén folytattam a részletes földtani 
felvételt; keleti határúi az Illadia es Goruja közötti részben, az ott elvonuló 
mesozoos képződményt véve. Az általam felvett terület az 1 : 25,000 
méretű táborkari térképek következő lapjaira esik: ÉK, 
1 rovat XXV 
25 
XXV 
DK, 
25 , 
EK 
XXV ’ 
24 
Xxy^K, 
XXV 
EK, 
s nagysága 309 □'V/ OT . (5‘3 
□ mrtf.) 
Az ezen határok között levő terület nyugati része ott, hol a neogen, 
s részben diluviális képződmények jelenkeznek, dombos (150—250 tenger- 
szm feletti magassággal), míg keleti része, az egykori part, hegyes vidék 
(300—650 m. tengerszín feletti magassággal). 
Alkotásában: 
1. Kristályospalák; 
2. Mesozói korszakit mész; 
3. Gránát-kőzet; 
4. Trachyt; 
5. A szármát emelet; 
6. A pontusi rétegek; 
7. Diluviális képződmények, és 
8. A jelenkor üledéke 
vesz részt. E képződményeket a fentebbi sorrendben az alábbiakban kívá¬ 
nom röviden megismertetni. 
1. Kristályospalák. A kristályospalák felvételi területem keleti részét 
alkotva, egy észak fele mindinkább szélesedő vonulatot képeznek. 
E vonulatot a Karastól délre fekvő részben, hol egész szélességében 
bejártam, Illadiánál, a helység keleti végénél kezdődik, s Csiklován, 
Oraviczán át Majdánig keskeny szalagként, — Majdánon túl pedig Agadics, 
Kis-Tikván, Zsittin és Goruja vidékén hirtelen kiszélesedve konstatálható. 
Határa nyugatról e vonulatnak az Illadia, Román-Csiklova, Román-Ora- 
vicza, Majdán, Agadics, Kis-Tikván helységeken át vont térd alakú vonal, 
melyen túl a szármát emelet rétégéi vannak; — míg keletről az Illadia 
keleti végétől Német-Csiklován a rom. kath. templom közelében levő mész- 
Földtani Közlöny, XV. köt. 1885. 21 
