314 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
kemenczén, Nómet-Oraviczán a nagy tavon, Csudanovecz nyugati végén 
és Goruja közvetlen szomszédságban a Gyalu olbis és Facza mika közötti 
nyergen át a Gerlyistye pataknak a Karasba való szakadásáig vont, majd¬ 
nem egyenes vonal, melyen tiil a mezozói képződmények kerülnek a 
felszínre. Ez utóbbi határ közelében a kristályospalák-alkotta terület 
400 w /-nél valamivel magasabbra emelkedik a tenger szine felé, innét 
azonban lankásan ereszkedik le a Karas alluviumja, illetőleg a szármát 
üledék alkotta dombokhoz, körütbelől ‘200 m j tengerszín feletti magas¬ 
ságra. 
A kristályospaláknak a Karas árterétől északra lévő részét nem jár¬ 
hattam be a nyáron egész szélességben, hanem csak a Dognácska, illetve 
Moravicza patakok és a (Binis melletti) Gerlyistye patak közötti vízválasztó¬ 
tól nyugatra lévő elterjedést. E részben Nagy-Tikvánnál, a Karas jobb 
partján, a később tárgyalandó szármát homokkövek közvetlen aljában, 
van első nyomuk, mely ponttúl északra mindinkább tért nyerve, s a Valye 
Nadrasulujban a neogén takaró alól még egyszer kibuva, húzódnak tovább 
Kernyécsa, Dokiin, Binis, Komán-Bogsán környékére. A neogén üledék 
alá búvó nyugati részben az általuk alkotott dombok itt is alig 300 -nél 
magasabbak, a keletre lévő vízválasztó azonban hirtelen 500—000 m ]-nyíre 
emelkedik a tenger színe fölé. 
Az ezen határok között jelenkező kristályospalák közt az uralkodó 
szerepet egy többé-kevésbbé zöldes-színű, apró földpát és kvarcz-szemeket 
tartalmazó chloritgneisz foglalja el, mely a földpátnak visszalépése folytán 
Moritp.alává lesz. — Kétegei közt gyakoriak az olyanok, melyekben a 
kvarcz lép túlsúlyra, a chlorit-lemezkék igen aprók lesznek, sőt teljesen 
el is maradnak s kvarczit jö létre. — Agadics és Kis-Tikván környéken 
végre egy zöldes Moritos phyllit és szerpentin szegődik hozzájuk, s itt 
nagyobb kifejlődésre jut. 
A kvarczdús chloritpalák, illetőleg kvarczitok többhelyt esetleges 
alkotórészeket tartalmaznak, melyek közt leggyakoribb a graphit. Ily 
graphitos palákkal Csiklován a rom. kath. templomnál torkolló árokban, 
Zsittin, Dokiin táján találkoztam. — Majdántól keletre e kvarczdús chlorit¬ 
palák, főleg a trachyt közelében rezérczezel vannak behintve, míg a Valye 
Kuptvora egyik mellékágában előjövő kvarczit antimonitot tartalmaz, 
melyet hajdan bányásztak is. Általában e részben sokat kutattak érezre, 
miről az oldalakban lévő számos gorcz tanúskodik, de kevés sikerrel. 
Zsittinnel szintén fordúlnak elő bennök rézérczek. — Vasércz ugyancsak 
több helyen jelenkezik, gyakorlati értéke azonban mindezen eljövetelek¬ 
nek azért nincs, mert csak csekély mennyiségben fordulnak elő az érczek 
behintve, s így bányászásuk nem fizeti ki magát. — Agadicsnál végre, az 
Ogasu Nyamczulujban egy szerpentin folt van, melyben asbest, ezen újabb 
időben nagyobb gyakorlati jelentőségét nyert ásvány fordúl elő. Az asbest 
