HALAVÁTS GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
315 
— úgy látszik — itt hasadókokat tölt ki, melyek az ujjnyi vastagságtól 
2 d j m vastagságig változnak. 
Ha már most kristályospaláinkat azon csoportok keretébe akarjuk 
illeszteni, melyeket Böckh J. igazgató úr az «Almás» környékén kifejlődött 
kristályospalákban felállított, legcsekélyebb kétségem sem lehet, hogy itt a 
felső kristályospala-csoport folytatásával volt dolgom. 
Kristályospaláink települése gyűrődések és vetődések által sokszorosan 
meg van zavarva, különösen a délibb részben, hol a rétegek a legkülön¬ 
félébb irányok felé dőlnek 30—90 fokkal, s csak az északibb részben 
kezdenek némi szabályosságot elérni, miután általában délkeletnek (8—9 
hóra) dőlnek, bár e részben sem hiányoznak az ép ellenkező irányú dőlé¬ 
sek sem. 
2. Mesozoos korszakit, képződmények. Ekorú képződményeknek a 
kristályospalákon fekvő elszigetelt kisebb-nagyobb rögeivel több helyen 
találkoztam. így, délről északfelé haladva: 
Csiklovától ENy-ra, közvetlen a hegység felett a Gyalu máró-ről 
lejövő hegyháton, mely folt keskeny szalagként egész a völgyig lenyúlva 
fedi a chloritgneiszt. Itt egy szürke, szarukőves mészkő jő elő. 
Oraviczától D-re a gyümölcsös kertek között, hol szintén egy szürke 
mészkő-rög konstatálható. 
Oraviczától E-ra pedig közvetlen a város felett egy nagyobb, szürke 
nemely részeiben kovasavval áthatott mészkőfolt jelenkezik a kristályos¬ 
palák fedőjében és a nyomban tárgyalandó gránátkőzet társaságában. Végül: 
Kernyécsánál a Valye szatuluj-ban két nagyobb folt mészkő van a 
kristályospalák közé ékelve. Folytatása azon kis rög, mely a Moghilától 
délre jelenkezik. Az itt előjövő mészkő színe világos szürke, s vastag, a 
völgy két oldalán egymásféle dűlő, padokat alkot. 
Hogy a mezozoos korszak melyik korának képviselői e mészrögök, 
azt meg nem határozhatom, miután — kivéve a kernyécsai előjövetelt — 
szerves maradványokat nem sikerűit bennök találni. Különben a kernyécsai 
mész is bátran állítható egyelőre e kategóriába, miután benne csakis nehány 
íoraminiféra-átmetszetet észleltem. Ha majd a keleten fellépő mezozoos 
korszakit vonulat át lesz tanulmányozva, akkor tán sikerűi a petrografiai 
hasonlatosság alapján ezen meszek korát is pontosabban meghatározni; — 
addig e kérdést függőben kell hagyni. 
3. Gránátkőzet. — Oraviczától E-ra, az elébb említett kvarczos mész 
társaságában, egy önálló, 483 m.-re kiemelkedő csúcsot képezve, jő elő egy 
világos sárgásszínű, felzitszerü tömött kőzet, mely gyakran sok gránátot 
tartalmaz. E képződmény, melyet Cotta * nevezett el így (Granatfels) és 
melyet érintkezési képződménynek tart, észak felé a Kosovicza völgyön túl 
* Cotta B. Erzlagerstatten im Bánát und in Serbien. — Wien 1864. 
21 * 
