316 A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
még jóval terjed, s nyugotról és délről kristályospalák, keletről pedig rész¬ 
ben trackyt, részben a fentebbi kvarczos mész határolja. 
E gránátkőzet a Kosovicza völgyben érczes s itt több tárna is hajta¬ 
tott rá, melyeknek gorczáin heverő darabok gyakran malachit és azurit-tal 
vannak bevonva, mint a kihányt rezérczek elmállási és átalakulásai kép¬ 
ződményeivel. A mészszel való érintkezésénél pedig jött elő az arany, 
melyre magából a helységből van egy tárna — az Erzsébet-tárna — hajtva. 
Ottjártamkor azonban e tárnának csak eleje, a kristályospalákba hajtott 
részé, volt járható úgy, hogy az aranynak előjövési helyét nem láthattam. 
Cotta, ki meg tanulmányozhatta, idézett műve 58. lapján részletesebben 
ír ezen képződményről. — 0 az osztrák-magyar vasut-társaság régibb fel¬ 
vételű térképen indulván el, a szóban forgó gránát-kőzetről s annak ércz- 
tartalmáról szólva csudálkozását fejezi ki, hogy ez nem érintkezik trachyt- 
tal (az ő banatitjával), holott a többi — felvételi területemen már kívül 
eső — hasonnemű érczes képződések a trachytnak érintkezési helyein van¬ 
nak. Itt azonban a fentemlitett térkép hibás, miután a trachyt és gránát 
közt egy meglehetősen széles kristályospala folt van belerajzolva, melyet 
nekem nem sikerült konstatálni, hanem igenis azt, hogy a trachyt tényleg 
érintkezik a granátkőzettel, s igy itt is az a szabály uralkodik, melyet Cotta 
jeles észleletei alapján ezen érczfekhelyekre felállított. 
4. Trachi/t. Trachyttal idei felvételi területem következő helyein 
találkoztam : 
Illádiánál, a helységtől délre a kristályospala-vonulat déli csücskében 
van egy kisebb tömzs, a melynek anyaga azonban a légbeliek által annyira 
meg van támauva, hogy murvává esik széjjel. 
Oraviezánál, hol több helyen tört fel. Ezek közt mindenek előtt a 
kristályospalákban jelentkező keskeny eret kell felemlíteni, mely a zárda 
mögötti árokban, körülbelöl a puskaporos torony átellenében kezdődik, 
s átcsapván a völgy másik oldalára a Csiklovára vivő utcza közepe táján, 
majd a Csiklovára vivő út melletti árokban konstatálható, s elhúzódik a 
Csiklován jelentkező tömzshöz. Ezen ér anyaga is meg van támadva a 
légbeliek által, találkoznak azonban kevésbbé mállott darabok. A magam¬ 
mal hozott kézi példány általában szürkés színű, nemely részeiben azon¬ 
ban, hihetőleg vasoxid által veresre festett gránitos szövegű kőzet, melyet 
feher (vagy veres) földpáton kívül amphibol, biotit s igen alárendelten 
kvarcz alkot. 
Ugyancsak a déli oldalban, Szabó Alajos társ. pénztárnok kertje 
mögötti vízmosásban van szintén egy vékony apofiza.* 
* S e két alárendelt előjüvetelről szólva nem hagyhatom említés nélkül Húsz 
Samu társ. tiszttartó helyettes úr azon szives készségét, melylyel ezeknek kónstatálását 
lehetővé tette, mi különben bajosan sikerült volna, s kinek szívesen mondok ezért e 
helyen is köszönetét. 
