HALAVÁTS GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
317 
A völgy déli lejtőjében — felvételi területemen — csak e két jelen¬ 
téktelen apofiza fordul elő. Az északi lejtőben azonban már vastagabban 
tör át a nagy tavon túl lévő házak táján a kristályospalák és a mezozói 
képződmények közé ékelve. Később a kristályospalák közé nyomúl, s itt 
mindinkább keskenyebbé válva a «Kreuzwiesen» a kápolna táján egy rövid 
időre megszakad, hogy azontúl csakhamar ismét előjőve, hatalmas tömzs 
alakjában egész Máj dánig terjedjen. — Keletről e tömzsöt kristályospalák, 
míg nyugatról a gránátkőzettel való érintkezésén túl a szarmátkorú 
üledék, majd Majdánnál ezen oldalon is kristályospalák határolják, úgy 
hogy az itt elkeskenyűlő rész a kristályospalák közé van ékelődve. -—- 
E tömzsnek anyaga is a felszínen többnyire mállásnak indúlt, vagy mur¬ 
vává esett szét. Máj dán mellett azonban Biebel János úr a községi kőbá¬ 
nyában Szeged számára törette s itt üde példányok birtokába könnyen jut¬ 
hatni. — Az e helyen fejtett trachyt világos szürke színű, holokristályos, 
alkotó részei közt a fehér, nagy, ikerrovátkás kristályokban kivált földpát 
(lángkisérletben dr. Schafarzik Ferencz meghatározása szerint andesin) 
van túlsúlyban, melyhez alárendeltebben az amphibol nagy, részben chlori- 
tos oszlopai majd apróbb biotit lemezkék s igen kevés kvarcz-szemecske 
társúl, úgy, hogy itt egy biotit-andesin-kvarcz-trachyt vagy helyesebben 
Kvarcz-Andesit jő elő. — Trachytunkban meglehetősen gyakoriak a réz- 
ércz-behintések s Biebel J. — hallomás szerint — a kőfejtésnél nagyobb 
mennyiségű érczet termelt is, annyi azonban még sincs benne, hogy rend¬ 
szeres bányászat tárgyát képezhetné. 
Kis-Tikvántól északra, a térképen meg nem nevezett egy árokban 
szintén akadtam egy lencse alakú kis tömzsre a kristályospalákba beékelve; 
ennek anyaga is murvává esett szét. 
Végül még tovább északra van egy tekintélyes tömzs Nagy-Szurduk 
és Forotik között, melynek nyugati részéről már 1883. évi jelentésemben * 
megemlékszem, s az idén csak keleti részének lekartirozásával volt dolgom. 
Az itt előforduló trachyt a majdánihoz az összetévesztésig hasonlít, s 
hasonlókép egy biotit-kvarcz-trachyt, melyben azonban dr. Schafarzik 
Fe eencz szerint a földpát kétfelé, húsveres orthoklas (Loxoklas) és zöldes¬ 
fehér ikerrovátkos andesin. Ezen elegyrészek mellett látni még zöldes 
amphibolt és egyes fényes fekete biotit lemezeket. A kvarcz makroscopo- 
san nem tűnik nagyon fel, de górcső alatt mérsékelt nagyságú szemei elég 
gyakoriak. 
E háromszögalakú tömzs északról és délről a pontusi rétegek alá 
merül, s keleti oldalán kristályospalák határolják. 
* Földtani Közlöny, XIV. kötet. 243 1. 
