HALAVÁTS GYULA FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
321 
6. Pontusi rétegek. A pontusi korú rétegek idei felvételi területemen 
a szurduk-forotiki trachyt-tömzs, illetőleg az ezentu 1 kelet felé jelenkező 
kristályospalák alkotta hegységnek a medenezébe háromszögletű félsziget 
alakjában való bemnyomulása folytán két elkülönített, déli és északi öbölt 
képeznek. 
A déli öböl Nagy-Tikván —■ Kernyécsa környékén van. Ebben az elébb 
tárgyalt szarmátkorü képződményre közvetlenül települve Nagy-Tikvánnál 
agyagos homokot észleltem, mely gyéren összenyomott Congeriákat és Car- 
diumokat tartalmaz. Kernyécsa táján pedig, hol már valamivel fedőbb réte¬ 
gek bukkannak a felszínre, az alsóbb részben fehér csillámos homok van, 
mely 2—8 cm. vastag, mészkötszerű lapos homokkő-konkrécziókat zár 
magába, mig felette vas által többé-kevésbbé sárgára festett homok van. 
Kernyécsa közvetlen szomszédságában a part közelében e rétegek DNy felé 
(16 hóra) 15 fokkal dőlnek, átalában azonban vízszintes helyzetűek. Szer¬ 
ves maradványokat e fedőbb rétegekben nem észleltem. 
Az északi öböl Dokiin, Binis, Roinán-Bogsán környékén konstatálta¬ 
tok. Avíz romboló ereje itt mindenütt 10—15 ,n / mely szakadékokat hozott 
létre, a melyekben feltárt homok fehér színével már messziről engedi jelen¬ 
létét gyanítani. A közvetlen fedőt képező diluviális korú, később tárgya¬ 
landó sárga agyag alatt fehér, földpát-murvás durvább kvarezhomok van, 
mely Dokiintól D-re a Yalye Szatuluj oldalszakadékaiban sok borsó, egész dió 
nagyságú legömbölyített kvarczkavicsot tartalmaz, s itt a nagy földpátmurva 
tartalom folytán összeálló s hatalmas falakat képez. E fehér színű homok 
alatt piszkos fehér sárgával váltakozó homok következik, mely Dokiinnál 
szintén sok mállott földpát-szemeket tartalmaz. —Binisnél a földpátmurva 
elmarad. — A sárga homokban gyakran észleltem oly szalagokat, melyek 
sok vasat tartalmaznak, s ilyenekben táblás, vaskötszerű konkrécziók is 
képződnek. Csillám homokjainkban aránylag kevés van. 
Úgy Dokiin, mint Binisnél, már a part közelében, e homokok alatt, 
a lerakódás alsóbb, a felszínre nem bukkanó részében körülbelöl 1 m. vas¬ 
tag, kékesszínű zsíros agyag közfekvet van, mely alapját képezi a Binisen 
oly szépen virágzó fazekas-iparnak. 
A parttól távolabb eső részekben homokjaink mindinkább finomab¬ 
bak és agyagosabbak. 
7. Diluviális sárga agyag. Úgy, miként az előző évek felvételi terüle¬ 
tén, a pontusi homokok fedőjében az idén is megvan mindazon dombok 
tetején, melyek a 200 m.-nyi tengerszín feletti magasságot meghaladják, 
az előző évek jelentései mindegyikében tárgyalt babéreztartalmú diluviális 
sárga agyag. Petrografiai tekintetben semmiben sem különbözik itt sem, 
s itt is az a barnássárga, némely részeiben vereses, mindig babérczet tar¬ 
talmazó rétegzetten agyag. Helyzete is az, mint a melyben azt a nyugatra 
eső területen észleltem, t. i. a pontusi homok takaróját képezve mindenütt 
