A Jl. K. FÖLDTANI INTÉZET F.VI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
32 2 
ott van a dombok tetején, míg a lejtőket a homok foglalja el, csakhogy itt 
a part közelében valamivel nagyobb tengerszm feletti magasságban, mi 
különben a lankásan az Alföld síkja felé lejtő takaró ezen legkeletiebb 
pontjain ép azon szabályosságból következik, melyben ezen képződmény 
jelentkezik. 
8. Alluviurn. A jelenkor képződményeit csakis a folyók — patakok 
üledéke kepezi, s ép ezért e czím alatt kivánom a hidrografiai viszonyokat, 
tárgyalni. — Két nagyobb folyó — a Karas és Berzava — rendszeréhez 
tartozik azon számos patak, mely e területet átszeldesi, s mely két folyó 
közt a vizválasztót a Dokiin környéken levő Gyalu Trainikuluj, Gy. Basa- 
luj, Gy. Mercidie-n át húzott vonal kepezi. Az ezen vonaltól délre levő 
rész a Karasba, az északra lévő rész pedig á Berzavába ömleszti vizeit. 
A Karasnak Goruja es Greovácz közötti része esik idei felvételi kerü¬ 
letemre, mely itt szeles ártéren kanyarogva folytatja útját. Goruja és Nagy-, 
illetőleg Ivis-Tikván közt a kristályospalák, míg azontúl a neogén korú kép¬ 
ződményekét töri át. Mindkét oldalon számos kisebb-nagyobb patak szakad 
bele; igya balparton a mezozói képződményekből eredő Zsittin és Lis- 
sava patak, míg a jobb parton a kristályos palákból eredőBrkas patak emlí¬ 
tendő meg. 
A Berzava felvételi területemnek Román-Bogsán és Zsidovin közötti 
részével egyszersmind annak északi határát képezi. Hasonlókép széles, 
homokos üledék alkotta ártéren Dk-röl ENy-i irányban folyik. Beléje csakis 
a baloldalon szakad egy nagyobb, a Dokiintól K-re lévő kristályospalákból 
eredő Gerlistye patak. 
Egyik szóbaníorgó folyó sem hajókázható, s folyásuk e részé meredek 
esésű hegyi folyók jellegű. Nyáron s átalában száraz időben kevés vizű 
folyók, esős időben azonban — minő pl. az 1884. évi junius—julius hóna¬ 
pok voltak — hirtelen megárad s elöntik terjedelmes árterüket s ilyenkor 
nagy károkat okoznak, miután ártereik túlnyomóan szántóföldeknek hasz¬ 
náltatnak. 
Használható anyagok. 
Betartva azon sorrendet, melyben az általam az idén bejárt területen 
jelentkező képződményeket tárgyaltam, a következőkben a gyakorlati élet¬ 
ben használt, illetőleg használható anyagoknak szentelek néhány sort. 
Magok a kristályospalák a gyakorlati életben nem nagy jelentőséggel 
bírnak. A helyi szükséglet, főleg építkezéseknél, felhasználja ugyan, de ez 
legtöbbször alkalmasabb anyag hiányában történik. Fontosabbak azonban 
az esetleges alkatrészek. 
Az érezbehintések sokkal csekélyebbek, semhogy — mint azt a gya¬ 
korlat bebizonyította — bányászat tárgyát képezhessék; — azonban az 
Agadicsnál előforduló szerpetinben jelentkező asbest már határozottan nagy 
