328 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
mint azon főkörülmény, liogy a felsorolandó képletekből csak egyes foszlá¬ 
nyok esnek az általam felvett területre, míg legnagyobb részük cartirozása 
a jövő (1885) év feladata leend, arra indítanak engem, hogy róluk minél 
rövidebben emlékezzem meg. Hozzá járul még az is, hogy kövületeket egy¬ 
ket esetet kivéve egyáltalában nem találtam. Stratigrapbiai osztályozásukat 
illetőleg főleg Foetterle * eredményei után indultam, kinek a Mehádia- 
Orsovai begyek egyéb pontjairól is állottak rendelkezésére megfigyelések. 
Területemen két vonulatát különbözthetjük meg a mesozoos képletek¬ 
nek úgy mint a keletit, mely a Cserna völgyében jön le, s a nyugotit, mely 
a Béla rekát Mehadia községéig kiséri, hol átlépve a folyót ezentúl mindig a 
jobb parton marad, míg a Cserna völgyi vonulat Pecseneska alatt a két folyó 
egyesülése után a Mehadia-Orsovai völgy bal partjára húzódik át. E két 
vonulat annyira különbözik egymástól, hogy őket együtt tárgyalni nem 
lehet, lássuk azért először is a keleti vagyis herkulesfürdői vonulatot, ameny- 
nyire az területünkbe beleesik. 
Legrégibb képlet területünkön azon világos-barna vagy többnyire vörös- 
szinű Árkosak, melyek a Culmea csúcsán a gneiszre települve fordulnak elő; 
ugyan ezeknek megtaláltam a nyomát a Csorich magaslaton is. Ezen 
arkosák köles nagyságú gömbölyödött Quarcz- és alárendelten ep Ortho- 
klas (Pertbit) szemekből állanak, és Foetterle nyomán a Diaszhoz soroz¬ 
hatok. 
A többi üledékes képlet, a melyekre felvételeim alkalmával bukkantam 
a Cserna folyó jobb partját képezik a Munk-forrástól a Deák-, Schneller- és 
C-oronini-magaslaton át le egészen Pecseneskával szemközt. Egy hármas 
képlettel van itt dolgunk, mely egészben véve Ny-i dűléssel bir. Az újonnan 
épülő Szapáry-fürdö mellett találunk legalul kis foltban egy szürkés mész¬ 
követ, melyet a balparton hatalmasan kifejlődött Triaszmészkö -nek ide 
átnyúló folytatásának tartok. E fölött következnek egy vastag rétegcsoportot 
képezve sötét kékes-fekete quarcz és mészpáteres és sokszor pyrites Agyag- 
palák, melyeket Foetterle a Mehadia mellettiekkel azonosoknak és alsó lias- 
belieknek tart, a melyek fölött a vékonypalás, igen gyürődött szürkés, calcit- 
eres, néha Encrinit-nyéltagokat tartalmazó -Jurameszek vonulata következik, 
mely különösen a Csorich és Deákmagaslaton észlelhető, de meg sokkal 
lejebb is egész Pecseneskáig követhető. 
Mind ezen képletek települési viszonyait igen jól feltüntetik azon 
szelvények, melyeket Zsigmondy Vilmos** a Herculesíürdőröl szóló munkájá¬ 
ban közöl, a hol az alaphegység, a Gneisz egészen helyesen K-i dűlessel van 
* F. Foetterle. Reisebericht iiber die geologisclien Verháltnisse dér Gegend zw. 
Topletz, Mehadia, Iiornia und Petnik in d. Roman-Banater Mil.-Grenze. Verh. d. k. k. g. 
E. A. 1869 p. 265. 
** Zsigmondy Vilmos. A herkulesfürdői hévforrások, Budapest, 1882 p. 7. 
