332 
A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
1. sz. Caecilianella sp. ; 2. sz. Bythinia vagy Hydrobia ? erős élalakú 
domborodással a varraton, körülbelül oly módon, mint a középső és 
felső mioczénben, valamint az alsó plioczénben (Sandberger szerint) honos 
Garinifex- genusnál szokott lenni; 3. sz. Ohacina sp. Egy Gaeciliandla-ivq 
(C. acicula) a diluviumban is lép fel, de ez nem azonos a mi alakunkkal, 
mely inkább a felső mioczénnbeli C. aciculellá- ra emlékeztet. Olyféle alak, 
mint a 2. sz. a. felhozott, a diluviumban nem lép fel, (Jlcacinát pedig Sand- 
berger a diluviumból egyáltalában egyet sem sorol fel, azok a diluviumnál 
régibb lerakodásokban fordulnak elő. A fauna tehát nem mutat diluviális 
jellemet, s e szerint édesvízi márgás mészkövünk sem tekinthető diluviális 
korúnak, hanem a neogen sorozat egyik tagjának a képviselője keresendő 
benne.» 
Ez az egész harmadkori rétegcsoport, mely e medenczét kitölti, ennél- 
A Mehádia melletti «Jelia» nevű barnaszénbánya 3 telepének átmetszete 
Zwicker József felvétele szerint. 
fogva nagy valószínűséggel folytatásának tekinthető a Jablanitza melletti s 
ott kövületek által jól jellemzett mediterrán emeletnek. 
Igen érdekesek a viszonyok a Telia nevű barnaszénbányában, mely a 
Lias- és a Porphyritgerincz által körülfogott és geológiai szempontból csak 
E-felé nyitott hasonnevű kis medencze földtani szerkezetét tárja élénkbe. 
Három barnaszéntelep lép itt fel ca 20'"/ összes vastagságban, mely követ¬ 
kezőképen oszlik meg. A fedőtelej) 5 m j, ez alatt következik finom szürke 
fehér csillámos homok 1 m f vastagságban. Ezután jön középtelep 1”/ vastag¬ 
ságban, mely szintén lefejtetik. A középső és a fekütelep között egy igen saját¬ 
ságos finom fehér vagy szürkés fehér homok lép föl 8—1 () m j vastagsággal, 
a mely alatt azután a fekü vagyis a főtelep következik, melynek vastagságát 
eddig (1884. szept.) csak 10 méterig ismerik, Yalea Bolvasniczában azonban 
