SOHAFARZIK FFERENCZ FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
333 
ugyanezen telep eléri Zwicker József, bányavezető közlése szerint, néha a 
i20 w /-t is. 
A mellékelt szelvényt, mely a tavaly az osztr. áll. vasúttársaság által 
újból mivelés alá vett és szépen vezetett bányában a három telepnek a fek¬ 
vését tünteti elő a második keresztvágaton, szintén Zwicker József úr szí¬ 
vességének köszönöm. 
Ez ábrában feltüntetett rétegsorazatban geológiai szempontból legérde¬ 
kesebbnek tartom azon szürkés-fehér finom homok-, csaknem lisztszerü 
anyagot, a mely a közép és a fekütelep közé 10 m j vastagságban van betele¬ 
pülve, s mely a laboratóriumban megejtett pontosabb vizsgálat alatt a leg- 
íinomabb tajtkőtörmeléknek bizonyult. 
Üvegcsőben a lógszáraz anyagot hevítve sok vizet kapunk, mely a 
lakmus-papirt gyengén megveresíti, Chlorbáryummal pedig erős fehér csapa¬ 
dékot ad, a sav ennélfogva kénsav. Platinahuzalon a lángba tartva élénken 
serczegve korálszerűen elágazva duzzad fel és könnyen olvad erősen kiil- 
hólyagos fehér üveggé. E mellett meglehetős Natriumlángot (Szabó 3) és 
Gipszszel kevés Káliumot is ad (Szabó 1 —2). Általában lángkisérleti viselke¬ 
dése olyan mint a számpori (Zólyom m.), telkibányai és pusztafalui (Tokaj- 
Hegyalja) tajtköveke és Perliteké. 
Górcső alatt csupa élesszögű, izotrop üveges szilánk- és még sokszor a 
tajtkő csövességét mutató darabkákból áll, melyeknek dimensiói azonban 
csak a legjobb esetben érik el az körüli nagyságot, rendesen csak tized- 
milliméterek szerint becsülhetők. Ezen tajtkőtörmelék közé imitt-amott még 
földpáttöredékek vannak keverve, a melyek közűi egy esetben sikerült egy 
Plagioklast felismernem. Pyroxenes ásványok vagy Biotit úgy látszik, teljesen 
irányoznak e tajtkötufából. Tekintve azon körülményt, hogy ezen I O^-nyi 
lerakodás egész vastagságában csupán ilyen éles szögletű parányi és egyforma 
nagyságú tajtkőrészletekbő.l áll, önként azon gondolatra jövünk, hogy egy 
hatalmas vulkáni hamuesőnek köszöni létrejöttét, mely a mediterrán időszak¬ 
ban a Jelia öbölben a barnaszén képződését rövid időre félbeszakította s a 
már akkor kész, alsó telepet elbontotta. Anyaga tisztaságára nem csak 
hogy vetélkedik, hanem még fölül is múlja a Krakatau 1883-iki eruptiói 
alkalmával hullott hamuét, a melyhez különben sok tekintetben nagyon 
hasonlít. A hamuesés megszűntével a csendes öbölben újból megindult a 
kőszén képződése és létrejött az 1 m / vastag középtelep, a melynek további 
növekedése most már a vizek által ide sodort iszap által szállíttatott félbe. 
Ezen iszap vastagsága \ m j, s anyagra nézve főleg tajtkőhamuból áll, mely 
bizonyosan még az öböl környékén megvolt, s melyet most a vizek, iszappal 
és sok fehér csillámmal keverve mostak ide össze. Ezen félbeszakítás után 
újból és most már utoljára folytatódott a barnaszén képződése és így létesült 
az 5 m l vastag fedőtelep, a mely fölött azután a tályag, márga és homok¬ 
lerakodások egész sora következett. 
