GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
335 
8. JELENTES A SELMECZBANYA ÉS SZÉEAKNA KÖRNYÉKEN 
1884-ben eszközölt részletes bányageologiai föl¬ 
vételekről. 
GeSELL SÁNDOR-tÓl. 
A Selmeczbánya környékén 1884-ben eszközölt részletes bányageolo¬ 
giai felvétel a Tanácl-Paradicsomhegyi vízválasztó vonaltól délkeletre eső 
részre, Szélakna területére és innen délre a térkép déli határáig terjed és 
magában foglalja a térképnek a / e , a / f , A / e . a / h , d, / e , d ’/ r , d ’/ h , c ’/ c , c 7 e , c 7 f , c, / gi 7 h , h 7 g 
es ü v, 1) lapjait, mintegy 0.65 négyszög mértföldnyi területét.* 
E terület legmagasabb pontja a Szitnahegy (1019 m ), környezve nyugat¬ 
észak felé a Tatarszka (900 m ) és Almáska (840 m ) előhegységekkel és keletre 
a Male-Szitna (745 m ) hegynpúlványnyal. Az Almáska nyugatra ismét a 
Skrepnikopecz nevű (705 m ) elágazást képezi, mely északnyugatra a Gumanina 
(800 m ) Hartlabou (800 m ) és Pinkou vrh (720 m ) hegycsoporttal áll összefüg¬ 
gésben, a reihaui, pocsuvadloi és Kovácsvölgyek vízterületét alkotván. 
A «Gumanina» a reihaui tóig északkelet felé dombos hegyfensíkot 
képez, innen pedig hirtelen keleti irányt követve és 100 méterrel leszállva, a 
Bukovi háj (740 n> ), Kuzmaialon háj (700 m ) ésWozarski vrh (645 m ) hegynyúl- 
ványnyal, elválasztja a Kovács- és Stefultoi-völgyeket. 
E területen belül léteznek a bányászat által szükségelt, erővíz felfogá¬ 
sára szolgáló vízgyűjtők vagy tavak és vízfogó árkok és a bányászat a fennt 
vázolt orographiai viszonyokat akként használta fel, hogy a pocsuvadloi tó 
(577 m a tógát) a pocsuvadloi völgy tövében, a reihaui tó (725 m ), a reihaui 
és a szélaknai tavak (687 m ), a Stefultoi-völgy tövében építettek. A körvonalo- 
zott terület határai a következők: északra a Veternik, Kis-Tanád, Affenhübel, 
Nagy-Tanád és Paradicsom hegy vonal és Selmeczbánya, délre a térkép alsó 
széle, keletre Illia és Prencsfalu községek területe és nyugatra Gyökés és 
Modertárna helységek. 
A Szitnán és a körűié félholdformán csoportosuló hegységekben eredő 
források, kiterjedt vízfogó árkokban, majdnem közvetlen eredetüknél felfogva 
az említettem tavakba vezettetnek. Ezek képviselik egyúttal területünk hydro- 
grapliiai viszonyait. 
A nagyrészt buja növényzettel borított talaj alapja kizárólag traoliit- 
kőzet és pedig alulról fölfelé, kor szerint, következő sorrendben biotittracliit 
* Lásd a tavalyi jelentéshez mellékelt térképvázlatot. Földtani Közlöny. XIV. köt. 
1S84 pag. 274. 
