A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 1884-RŐL. 
33 6 
(propilit vöm Rath szerint, dacit és andesittrachit dr. Cuido Stache szerint) 
minden módosulataiban és konglomeratjai amphiboltrachit és augittrachit 
(aphanit és zöldkőtrachit) ép állapotban és az elmállásnak minden stádiumá¬ 
ban és végre nyirok. 
Legkiterjedtebb a biotittrachit, mely a «Bukovi háj», «Kuzmacalou 
háj# északi lejtőin kezdve és megkerülve a «Wozarski vrh» hegyet, ennek 
déli lejtőin a Szitnyanszkáig követhető (862, 850, 839 sz. biotit amphibol- 
plagioklastrachit), nyugatra pedig hegyes szög alatt a nagy szélaknai tavakat 
megkerülve a «Kanderka» hegyormon átcsap a hodrusi fővölgy területére; 
ezen közethatárvonaltól a Szitna déli lejtőig is biotittrachit, innen kezdve pedig 
kevés megszakítással a térkép déli széléig mindenütt egy typuskeverék augit¬ 
trachit és biotittrachit között* (880, 883, 884. sz. biotit «amphibol» plagio- 
klastrachit) az uralkodó kőzet. 
A Biotittrachit konglomerátjai és mállottabb biotitos módosulatai és 
tufái a Tatarskán találhatók, továbbá nagyobb kiterjedésben a pocsuvaclloi 
tó körül és északra az Almáska Skrepnikopee hegynyulványát (660, 671. sz. 
biotit-amphibol-plagioklastrachit) benfoglalva, innen északnyugat-délkeleti 
irányban széles szalagként a colloredó segédárok és a szitnyai alsó vízfogó- 
árok mentében, ezen konglomerátok és tufák az Almáska északi nyúlványait 
szegélyezik. 
Ép normál állapotban a biotittrachit a «Bukovi háj» nevű hegy északi 
lejtőin építési czélokra megnyitott kőbányában szépen van feltárva ; a «Kuz- 
macalou haj», «Wozarszki vrh», «Lipini», «Lipova», «Sklenova», «Mnisa», 
«Hollich» és «Sming» hegyeken és azokat környező területen többé-kevésbbé 
mállottabb módosulata, a fennt említett typuskeverékkel együtt fordul elő ; 
a viszokai alsó vízárok mentében és innen délnyugati irányban Gyökésig 
pedig, e tracliit haematit által vörösre festett mónosulatai mutatkoznak. 
A Bukovi haj-Stefultó irányában biotit és amphiboltrachit között levő 
kőzethatárvonaltól északra eső Pjerg-Szélakna és Stefultoi területen min¬ 
denütt az amphiboltrachit nagyobb részt zöldköves módosulatai fordulnak 
elő; e vonaltól délre a Szitna hegyen, a «Male szitna» keleti lejtőitől kezdve 
pedig délkeletre a prencsfalvi völgyig húzódó határvonaltól keletre, ismét 
amphiboltrachit lett elkülönítve, többnyire zöldköves módosulatban. 
Augittrachit a hodrusvölgyi szélaknai vízválasztó, Kanderka és Kis- 
Tanád közötti részen áthúzódik a hodrusi fő völgyből Pjerg-Szélakna terüle¬ 
tére és benfoglalva a szelaknai tavakat délre a «Zámcsok» és «Pinkou vrh» 
között a Kovácsvölgyig terjed (657. sz.), e területen az augittrachit majd 
mindenütt normál állapotban fordul elő, de különösen szépen kifejlődve a 
* L. Petrografiai tanulmányok Selmecz környékén dr. Szabó JózsEF-től. Föld¬ 
tani Közlöny. 1878. p. 8. 
