GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
337 
Pjergakna fölött elhúzódó vízvezeték mellett levő kőbányában (610), meg a 
(616, 655 és 657.)* számú pontokon. 
A reihaui tó délkeleti partján szintén augittrachit lett elválasztva ki¬ 
sebb szigeteket képezve, továbbá a «Gumanina» deli lejtőin (873. sz. a piro- 
xenes elegyrész cbloritos, kétes vájjon ampliibol vagy augittrachit-e), aviszoki 
felső és alsó vízfogó árkok mentében (739 és 799. sz. kétesek, valószínűleg 
ampkibol és augit volt jelen) ** és végre a pocsuvadloi és Mnisavölgy között 
elterülő északkeleti hegynyúlványon (749 és 900 sz. augit-ampliibol-plagio- 
klastrachit). 
A nyirok területünk deli részeben Gyökés falu keleti határában, a 
Panszke-Lázi völgy és a Rigi-arova-dolina jobb lejtőin, meg a pocsuvadloi 
völgyben a tótól délre nyúló területen fordul elő, mindkét helyen a biotittra- 
chit határain belül nagyobb tért foglalván el. 
Végre még a typus keveréken belül is létezik nagyobi) nyirokterület, a 
Sming hegy déli lejtőitől keletre és nyugatra. 
A teléreknek kiterjedt liorpadék-vonalok által jelzett kibúvásai átszelik 
az összes trachitokat és módosulataikat délnyugat-északkeletre a fó'csapás 
irányában, és e szerint a telérek anyakőzeteképen valamennyi trachitfajt mó¬ 
dosulataival együtt látjuk szerepelni. 
A Szélaknán lefejtésre kerülő telérek majd kizárólag az amphibol- 
tracliit, nagyobbrészt zöldköves módosulataiban fordulnak elő, de mint bera¬ 
kodást is találtam ép normál állapotban (55) a Spitaler telérben, a Ferencz- 
Császár altárna szintjén. 
Az amphiboltrachit és módosulatai a bányászat által számtalan helyen 
lettek keresztezve, és a bányában előfordulása ép oly változatos, mint a 
felszínen. 
A telérek részint ép vagy elmállott kaolinos zöldkőtrachit (amphibol¬ 
trachit) kőzetanyaggal, részint mészpáttal és quarczczal vannak kitöltve, me¬ 
lyek aranytartalmu ezüst- és ólomérczeket, vas- és rézsulphidokat stb. tar¬ 
talmaznak. 
A bányabejárás alapján határozottan kimondhatjuk: hogy a hasadás- 
képződés nincsen valamely trachitmódosulathoz kötve, a telérképzödés azonban 
inkább, a lágyabb, mállásnak indúló pyrittartalmú módosulatokban észlelhető 
mint a normál ép trachitban, vagy talán helyesebben mondva: a telér a vele 
közvetlen érintkező kőzetet elváltoztatta. 
Délkeletről északnyugatra következők a pjerg-szélaknai területen előfor¬ 
duló nevezetesebb telérek (1. az J. és 5. ábrát). 
* A szövegben idézett számok (kőzet és telértöltelék gyűjtemény) a földtani 
intézet gyakorlati múzeumában vannak elhelyezve. 
** Kétes kőzetanyagomat dr. Schafarzik Ferencz úr tisztelt szaktársam volt 
szíves petrographiailag meghatározni. 
