A M. K. FÖLDTANI INTÉZET ÉVI JELENTÉSE 188Í-RŐL. 
340 
A Spitaler-telér legnevezetesebb mellékere az úgynevezett « Lapos» ér 
a Nándor-, Krisztina és Pjerg-aknai telepeken és mélyebbre a Károly-aknai 
telepen is a lemívelés tárgyát képezvén. Csapása 3" szerint 25—30° dél¬ 
nyugati düléssel észleltetett, tölteléke quarcz és czinopel, gyakran breccia- 
szerűen kifejlődve; Nándor-aknában szarukőszerü quarczban ezüstérczeket 
tartalmaz kován dokkal, mélyebb részeiben a Pjerg-aknai telepen az ezüst- 
érczek mellett meg ólomfény, rézkovand és horganyfény fordul elő. (L. a 3. 
ábrán előtüntetett vájatvégszelvényt.) 
A Spitaler-telér fedőerei a következők: a «Quirin», «Mátyás#, «Horn- 
stein». «Sinkner» és «Mittersinkner» ér; a fekűerekhez számíttatnak a 
3. ábra. 
^ AXK. 
aUupb ej A 
e'j.íkope'cX't 
vwmaAw fj-C^^Vvl/VI!/ 
% y G S i \ io 
H ■ ' ' I * í t i | 
«Wolí», a «Strakata»-, «Függélyes#-, «Wasserbrucher#-, «Roszhka#-, «Pro- 
bovna»-, #Skergeth-» és «Nepomuk János#-ér. 
A Bieber-telér eredeti képződésénél fogva (Lipold szerint) rhyolith- 
telér, melyben a cpiarezos, mészpátos telérrészek későbben keletkeztek; vas¬ 
tagsága igen változatos, pár métertől kezdve 40 méterig is; északkeleti 
részeiben túlnyomó a quarczos töltelék (5, 7, 12, 13. sz.), a délnyugatiban 
pedig rhyolitos, lágy agyagos, ez utóbbiban quarczos, mészpátos telérszaka- 
dékok fordultak elő, melyekhez az ércztartalom kötve volt. 
Úgy mint a Spitaler-telérben, itt is kétféle ércztartalom mutatkozik. 
Az északkeleti miveletekben a töltelék czinopeltartalmú ólomfény, horgany¬ 
fény, réz- és vaskovand, míg a délnyugati bányákban majd mindig ezüstércz; 
