GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTÉSE. 
341 
e kétféle telértöltelék határát a Ivünger-tárnái völgy képezi; a Bieber-telérben 
az érczelőfordúlás egyféle a Spitaler-telérével. 
A Bieber-telér mellékerei a következők: a «József#-,«Bieberhangend» -, 
(12) és «Ferencz» ér, továbbá a « Vorsinken»- , «Saigere»-, a «Barbara»-, «Ja- 
cobi»- és «Nepomuk»-ér stb. 
A pjerg-aknai bányatelep főtelérje a Bieber-telér 530 m.-re nyugatra a 
Spitaler-telértől (1. az első ábrát), mely hatalmas úgynevezett Rhyolithtelért 
más telér nem hatolja át. Csapásban nagy akiterjedése (6000 m ), dülés szerint 
560 méter, ismeretes lévén Bélabányán, Selmeczen és Pjergen; vastagsága 
helyenként 40 méter, u. m. az Istenáldás-telepen. Csapása északkelet¬ 
délnyugati 2—3 hóra közt ingadozván, dülése délkelet felé tart 40—50° 
között. 
A lefejtésre érdemes közök egyeslapokban és erecskékben mutatkoznak 
e Rhyolith-telérben és későbbkori képződéseknek látszanak. 
A fejtésre érdemes telér északkeleti részében túlnyomó a sötét, tömött 
quarcz, melyben czinopel, ólom és horganyfény, réz- és vaskovand fordul elő. 
A telér némelykor aranydús is; a külső jelek után kiindulva (Lipold szerint) 
e telér északkeleti része a selmeczi telérképződés legrégibb időszakában kelet¬ 
kezett, míg a Rhyolithtelér délnyugati részében előforduló ásványok, u. m. 
az ezüsttartalmú meszpátok és a világos kristályos quarczok a telérképződés 
újabb korszakába valók. E telérnek északkeleti része tehát mint ólmos telér 
jellemeztetik, míg délnyugati része a mállott, úgynevezett Rhyolithban elő- 
fordúló mészpáttal és ezüstérczekkel, tiszta ezüsttelérképen tűnik elő. 
Ezen két érczöv határa, vagy inkább egymásba való átmenetele az 
Istenáldás-teleptöl nyugatra levő hegynyeregtől lapos dőléssel olyformán hú¬ 
zódik a mélységbe, hogy a Krisztina-telep mélyebb nyitómain feltárt telérrész 
még az ólmos érczövhez számítandó. 
Délnyugatra a Bieber-telér (és fedőerei) a 380 méter mély Pjergakna 
által 11 nyilamon lett feltárva és lefejtve; sok helyen igen gazdag volt, így 
p. o. a pjergaknai bánya 1748-ban hetenként 1000 márka arany-ezüstöt 
szolgáltatott. Észak felé létezik az Istenáldás-telepen a Bieber -telér fedőjében 
a 438 m. mély Amalia-alnia 8 nyilammal és a 184m. mély Weiden-akna 7 
nyilammal; a pjergaknai vízitárna (Wassersáuge) a Bieber-, Szt.-Háromság- és 
Ferencz Császár-altárnán szintén feltáratott. Ezt a telért jelenleg nem míve¬ 
lik Pjerg-aknán, a dús érczközök már régen lefejtettek; fel nem tárt közök 
vannak még a Pjerg-aknától északnyugatra a Szt.-Háromság szintjén, legkö¬ 
zelebb északkeletre a Krisztina-aknától, továbbá az új nyitómon, szintén 
északkeletre és közyetlen a Pjerg-akna körül. 
A lefolyt századok feltáró míveletei nagyszerűek voltak tekintettel arra, 
hogy a selmecz-szélaknai bányászat, magas fekvésénél fogva, a bánya¬ 
vizeknek emelésére csekély vízerővel rendelkezett; szem előtt tartván azon¬ 
ban a nagy távolságokat és szintkülönbségeket, eme nagy feltárások nem 
