GESELL SÁNDOR FÖLVÉTELI JELENTESE. 
343 
nemesebb Ferencz ér, a legszélsőbb fedő ér (a telep délnyugati részében 
előforduló lapos fedő ér) a Vorsinken-ér, a függélyes-ér és a második kereszt 
er. Feltáró mívelés létezik jelenleg az északnyugatra fekvő lapos-éren, a 
széles födő-éren, az új nyíláson a Mihály éren, Vorsinkenéren és a Teréz- 
teléren.* 
Fejtés létezik: a Laposéren, a távolabb fedőéren és a Teréz-teléren. 
A Laposér a Fjergtelep északnyugati részében táratott fel, dülése délnyugat 
felé észleltetett 30 fokkal, csapásban 2—-3 hóra között ingadozván. 
A csapásirányban kiterjedése 760 meter, a dűlés szerint a 7-dik egész 
10-dik nyilámig 150 meter; vastagsága 1—3 meter közt váltakozik, de 
gyakran összeszoritások és kiékelések is mutatkoznak. 
A telértöltelék túlnyomókig quarcz (6, 8, 9, 14 sz.), mely fémoxyd 
által különféle színezetet nyer, az északnyugati közökben gyakori a meddő, 
többé kevésbbé mállott amphiboltrachitzárvány. 
A felső lap kerekded sárgás szürke quarczszemeket tartalmaz, melyek¬ 
ben pyrit is látható, a metszeteken észlelni, hogy ezen quarczszemeket zöldes 
quarcz borítja, melyre ismét szürke quarcz, calcopyrit és ezüstércz következik 
ez után pedig czinopel rákötött la chalcopyrittel, továbbá világos, kissé zöldes 
quarcz, galenit és pyrit pettyekkel, melyeket manganpátos kéreg borít. 
A quarcz határán sejtes kaolinos kivállások észlelhetők, ezen kaolinos . 
burok a pyritnek elmállása folytán földes kinézésű; következik még fehéres 
szürke quarcz, többnyire finom erecskéket képezve és áthatván a manganbur- 
kolatot, végre májszinű quarcz sok pyrittel és víztiszta világos vagy barnás 
quarczkrystályokkal. 
Ezen fiatalabb quarczban jön elő a calcopyrit ólomfény és ezüstércz ; 
ezeknél még fiatalabb képződések a világos-vörös quarczok, a pyrit és kris¬ 
tályos fehér quarcz. (L. az 5-dik ábrát.) 
A kette nem választott telérrészben úgy mint lapjaiban az érczelőfordu- 
lás fészekszerű, mely fészkek a csapás irányában csekély kiterjedésűek és 
ennélfogva inkább lapos érczlencséknek nevezhetők ; több ily érczlencse 
egymás mellett a fejtési pásztán sávosnak tűnik elő, mely sávok mind inkább 
délnyugat felé mutatkoznak. 
Megkezdési pontjától kezdve ezen er délnyugattól — északkelet fele a 
feltárás első harmadában mindig jó természetű volt, különös gazdag közök 
tárattak fel ezen éren, 200 méter távolságra — Károly Bőröméinél — hol 
1747-ben 100 bányász érczes pásztákon dolgozott; 200 meter északkelet felé 
a Skarget-érrelvaló találkozó ponton — mely utóbbi ér a Lapos-ernek egy 
meredekebb diilésű (60° délkelet felé)feküere —feltűnő érczdússág nyitatott 
meg, daczára annak, hogy a Skarget-értől egy 100 méterrel délnyugatibb fek¬ 
vésű ponton a Sancsura vitlához hajtott fekűvágatban, teljesen meddőnek 
* Hlavacsek Kornél, m. kir. bányatiszt úr szives közlései nyomán. 
